# Službeni list C 99/1. o

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 99 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.1. ožujka 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 99

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.1. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 5. do 8. srpnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 5. do 8. srpnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 7. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o sigurnosti željeznica i signalizaciji: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o aspektima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19 povezanima s trgovinom (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019. (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073421/01 – 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073422/01 – 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073423/01 – 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073424/01 – 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2019. (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o dijalozima s građanima i sudjelovanju građana u donošenju odluka EU-a 2020/2201(INI) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (2020/2008(INI)) | 122 |
| | četvrtak, 8. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o slučaju Ahmadreze Djalalija u Iranu (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o Hong Kongu, posebice o slučaju novina Apple Daily (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o smrtnoj kazni u Saudijskoj Arabiji, posebice o slučajevima Mustafe Hashema al-Darwisha i Abdullaha al-Howaitija (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o reviziji makroekonomskog zakonodavnog okvira za snažniji učinak na europsko realno gospodarstvo, poboljšanu transparentnost donošenja odluka i demokratsku odgovornost (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o stanju u Nikaragvi (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o represiji nad oporbom u Turskoj, posebice nad Narodnom demokratskom partijom (HDP) (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o uspostavi antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (2021/2780(RSP)) | 218 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 7. srpnja 2021.

2022/C 99/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o sigurnosti željeznica i signalizaciji: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o aspektima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19 povezanima s trgovinom (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019. (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2019. (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o dijalozima s građanima i sudjelovanju građana u donošenju odluka EU-a 2020/2201(INI)

96

2022/C 99/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (2020/2008(INI))

122

četvrtak, 8. srpnja 2021.

2022/C 99/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o slučaju Ahmadreze Djalalija u Iranu (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o Hong Kongu, posebice o slučaju novina Apple Daily (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o smrtnoj kazni u Saudijskoj Arabiji, posebice o slučajevima Mustafe Hashema al-Darwisha i Abdullaha al-Howaitija (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o reviziji makroekonomskog zakonodavnog okvira za snažniji učinak na europsko realno gospodarstvo, poboljšanu transparentnost donošenja odluka i demokratsku odgovornost (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o stanju u Nikaragvi (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o represiji nad oporbom u Turskoj, posebice nad Narodnom demokratskom partijom (HDP) (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o uspostavi antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (2021/2780(RSP))

218

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 7. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/26 | Odluka Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o izmjeni članaka 99., 197., 213., 214., 222., 223., 230. i 235. i Priloga V. Poslovnika Europskog parlamenta i o umetanju novog članka 106.a (2021/2048(REG)) | 226 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 7. srpnja 2021.

2022/C 99/26

Odluka Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o izmjeni članaka 99., 197., 213., 214., 222., 223., 230. i 235. i Priloga V. Poslovnika Europskog parlamenta i o umetanju novog članka 106.a (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 6. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Upotreba tehnologija za obradu podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (privremeno odstupanje od Direktive 2002/58/EZ) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Priznavanje svjedodžbi trećih zemalja u unutarnjoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja | 236 |
| 2022/C 99/30 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se unosi višak iz financijske godine 2020. (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima (Interbus ugovor) u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD)) | 244 |
| | srijeda, 7. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu dodjele provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje značenja izraza iz određenih odredaba te direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EZ) br. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 i (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP, u svrhu reforme viznog informacijskog sustava (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe viznog informacijskog sustava (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD)) | 251 |
| | četvrtak, 8. srpnja 2021. |
| 2022/C 99/43 | Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Odluka Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o brojčanom sastavu posebnih odbora i Istražnog odbora (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 6. srpnja 2021.

2022/C 99/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Upotreba tehnologija za obradu podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (privremeno odstupanje od Direktive 2002/58/EZ) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Priznavanje svjedodžbi trećih zemalja u unutarnjoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja

236

2022/C 99/30

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se unosi višak iz financijske godine 2020. (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima (Interbus ugovor) u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

244

srijeda, 7. srpnja 2021.

2022/C 99/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu dodjele provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje značenja izraza iz određenih odredaba te direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EZ) br. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 i (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP, u svrhu reforme viznog informacijskog sustava (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe viznog informacijskog sustava (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

251

četvrtak, 8. srpnja 2021.

2022/C 99/43

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Odluka Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o brojčanom sastavu posebnih odbora i Istražnog odbora (2021/2802(RSO))

362

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 99/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 5. do 8. srpnja 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 7. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Sigurnost željeznica i signalizacija: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja ERTMS-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o sigurnosti željeznica i signalizaciji: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU, a posebno njezin članak 47. stavak 2. (2) (Uredba o mreži TEN-T), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU, a posebno njezin članak 47. stavak 2. (2) (Uredba o mreži TEN-T),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/6 оd 5. siječnja 2017. o Europskom planu uvođenja Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/6 оd 5. siječnja 2017. o Europskom planu uvođenja Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (3),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 3. listopada 2017. naslovljeno „Jedinstveni Europski sustav upravljanja željezničkim prometom: može li se politička odluka provesti u djelo?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 3. listopada 2017. naslovljeno „Jedinstveni Europski sustav upravljanja željezničkim prometom: može li se politička odluka provesti u djelo?”,

| — | uzimajući u obzir europski zeleni plan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski zeleni plan,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789),

| — | uzimajući u obzir Sedmo izvješće Komisije od 13. siječnja 2021. o praćenju razvoja željezničkog tržišta na temelju članka 15. stavka 4. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sedmo izvješće Komisije od 13. siječnja 2021. o praćenju razvoja željezničkog tržišta na temelju članka 15. stavka 4. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2021)0005),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2228 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o Europskoj godini željeznice (2021.) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2228 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o Europskoj godini željeznice (2021.) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (5),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0181/2021),

| A. | budući da je Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) europski standard za automatsku zaštitu vlaka (ATP) koja omogućuje interoperabilan željeznički sustav u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) europski standard za automatsku zaštitu vlaka (ATP) koja omogućuje interoperabilan željeznički sustav u Europi;

| B. | budući da su Komisija i europski proizvođači u sektoru željezničkog prometa, upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici potpisali četiri memoranduma o razumijevanju u vezi sa suradnjom na uvođenju ERTMS-a, od kojih je zadnji potpisan u rujnu 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da su Komisija i europski proizvođači u sektoru željezničkog prometa, upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici potpisali četiri memoranduma o razumijevanju u vezi sa suradnjom na uvođenju ERTMS-a, od kojih je zadnji potpisan u rujnu 2016.;

| C. | budući da su poduzeti važni zakonodavni koraci, među ostalim donošenje četvrtog željezničkog paketa u lipnju 2016., kojim se uređuju pitanja upravljanja željeznicama i jača uloga Europske agencije za željeznice (Agencija) kao tijela nadležnog za sustav ERTMS-a, i revizija tehničke specifikacije za interoperabilnost prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava u vozilu i na prugama što je učinjeno Uredbom Komisije (EU) 2016/919 (6), kojom se daje pravni status specifikacijama za drugo izdanje osnovne konfiguracije 3 (baseline 3) Europskog sustava upravljanja i nadzora vlakova (ETCS) i osnovne konfiguracije 1 (baseline 1) GSM-R-a (Globalni sustav pokretnih komunikacija za željeznički promet); |
| --- | --- |

C.

budući da su poduzeti važni zakonodavni koraci, među ostalim donošenje četvrtog željezničkog paketa u lipnju 2016., kojim se uređuju pitanja upravljanja željeznicama i jača uloga Europske agencije za željeznice (Agencija) kao tijela nadležnog za sustav ERTMS-a, i revizija tehničke specifikacije za interoperabilnost prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava u vozilu i na prugama što je učinjeno Uredbom Komisije (EU) 2016/919 (6), kojom se daje pravni status specifikacijama za drugo izdanje osnovne konfiguracije 3 (baseline 3) Europskog sustava upravljanja i nadzora vlakova (ETCS) i osnovne konfiguracije 1 (baseline 1) GSM-R-a (Globalni sustav pokretnih komunikacija za željeznički promet);

| D. | budući da je 5. siječnja 2017. (7) donesen novi Europski plan uvođenja ERTMS-a (EDP) kojim se utvrđuju rokovi za uvođenje ERTMS-a na koridorima osnovne mreže; |
| --- | --- |

D.

budući da je 5. siječnja 2017. (7) donesen novi Europski plan uvođenja ERTMS-a (EDP) kojim se utvrđuju rokovi za uvođenje ERTMS-a na koridorima osnovne mreže;

| E. | budući da bi u cijelosti uvedeni ERTMS omogućio povećanje kapaciteta prometa na postojećoj željezničkoj infrastrukturi do 30 %; |
| --- | --- |

E.

budući da bi u cijelosti uvedeni ERTMS omogućio povećanje kapaciteta prometa na postojećoj željezničkoj infrastrukturi do 30 %;

| F. | budući da je Komisija objavila i akcijski plan za ERTMS (8) u kojem se utvrđuju mjere za uklanjanje prepreka za provedbu i interoperabilnost ERTMS-a te čiji je cilj transformacija otprilike jedne trećine koridora osnovne mreže do 2023.; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija objavila i akcijski plan za ERTMS (8) u kojem se utvrđuju mjere za uklanjanje prepreka za provedbu i interoperabilnost ERTMS-a te čiji je cilj transformacija otprilike jedne trećine koridora osnovne mreže do 2023.;

| G. | budući da je u razdoblju 2014. – 2020. iz proračuna EU-a pružena potpora za uvođenje ERTMS-a s procijenjenim ukupnim proračunom od 2,7 milijardi EUR, od čega je 850 milijuna EUR dodijeljeno iz Instrumenta za povezivanje Europe (9), a 1,9 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond) za regije koje mogu primiti potpore; |
| --- | --- |

G.

budući da je u razdoblju 2014. – 2020. iz proračuna EU-a pružena potpora za uvođenje ERTMS-a s procijenjenim ukupnim proračunom od 2,7 milijardi EUR, od čega je 850 milijuna EUR dodijeljeno iz Instrumenta za povezivanje Europe (9), a 1,9 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond) za regije koje mogu primiti potpore;

| H. | budući da bi uvođenje ERTMS-a nužno trebalo obuhvaćati stavljanje izvan pogona ugrađenih sustava razreda B pružnih sastavnica ETCS-a, zajedno s rasprostranjenom naknadnom ugradnjom interoperabilnih podsustava ERTMS jedinice na vozilu u željeznička vozila; |
| --- | --- |

H.

budući da bi uvođenje ERTMS-a nužno trebalo obuhvaćati stavljanje izvan pogona ugrađenih sustava razreda B pružnih sastavnica ETCS-a, zajedno s rasprostranjenom naknadnom ugradnjom interoperabilnih podsustava ERTMS jedinice na vozilu u željeznička vozila;

| I. | budući da ne postoji pravna obveza za države članice da donesu mjere kojima bi se osiguralo da željeznički prijevoznici ulažu u ERTMS; |
| --- | --- |

I.

budući da ne postoji pravna obveza za države članice da donesu mjere kojima bi se osiguralo da željeznički prijevoznici ulažu u ERTMS;

| J. | budući da je Europski revizorski sud upozorio da potpuno uvođenje osnovne mreže ERTMS-a trenutačno dosta kasni i neće biti dovršeno do roka 2030., navodeći nekoordinaciju država članica kao jedan od glavnih razloga za kašnjenje; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europski revizorski sud upozorio da potpuno uvođenje osnovne mreže ERTMS-a trenutačno dosta kasni i neće biti dovršeno do roka 2030., navodeći nekoordinaciju država članica kao jedan od glavnih razloga za kašnjenje;

| K. | budući da je u nesreći vlaka Alvia u Santiagu de Composteli 24. srpnja 2013. poginulo 80 osoba, a još 144 ih je ozlijeđeno; |
| --- | --- |

K.

budući da je u nesreći vlaka Alvia u Santiagu de Composteli 24. srpnja 2013. poginulo 80 osoba, a još 144 ih je ozlijeđeno;

| L. | budući da se za novo programsko razdoblje, na temelju metodologije nadzora klimatske politike EU-a za rashode EU-a na ERTMS odnosi 40 % doprinosa klimatskim, odnosno ekološkim ciljevima i budući da se 30 % rashoda u okviru fondova kohezijske politike i programa InvestEU, 37 % u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (10) i 60 % u okviru Instrumenta za povezivanje Europe mora dodijeliti mjerama za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

L.

budući da se za novo programsko razdoblje, na temelju metodologije nadzora klimatske politike EU-a za rashode EU-a na ERTMS odnosi 40 % doprinosa klimatskim, odnosno ekološkim ciljevima i budući da se 30 % rashoda u okviru fondova kohezijske politike i programa InvestEU, 37 % u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (10) i 60 % u okviru Instrumenta za povezivanje Europe mora dodijeliti mjerama za borbu protiv klimatskih promjena;

| M. | budući da se u Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje da bi 20 % ulaganja trebalo biti usmjereno na digitalizaciju i budući da je prema metodi za digitalno označivanje utvrđenoj u Prilogu VII. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, 100 % ulaganja u ERTMS digitalno; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje da bi 20 % ulaganja trebalo biti usmjereno na digitalizaciju i budući da je prema metodi za digitalno označivanje utvrđenoj u Prilogu VII. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, 100 % ulaganja u ERTMS digitalno;

1.

naglašava da je željeznica najodrživiji i energetski najučinkovitiji način masovnog prijevoza putnika i tereta te da još ne ostvaruje svoj puni potencijal, unatoč pozitivnim kretanjima u tom sektoru, kao što je stalno povećanje količine željezničkog prijevoza putnika i željezničkog prijevoza tereta, iako su tijekom posljednjih nekoliko godina bili neujednačeni;

2.

ističe da se u europskom zelenom planu poziva na veliku promjenu načina prijevoza i prelazak na prijevoz željeznicom te da se novom Strategijom za održivu i pametnu mobilnost utvrđuju ključne etape za udvostručavanje željezničkog prometa velikih brzina do 2030. i željezničkog teretnog prometa do 2050. koji zahtijevaju povećanje udjela u kapacitetu željezničkog prometa koji se ne može postići bez ubrzanja uvođenja ERTMS-a diljem EU-a;

3.

naglašava da je jedan od glavnih ciljeva koordinacije željeznica EU-a jačanje otpornosti osnovne mreže i povećanje udjela željezničkog prijevoza tereta i putnika;

4.

podsjeća da je ERTMS pokrenut 1990-ih i da je njegov cilj osigurati sigurnost željezničkog prometa, poticati interoperabilnost među nacionalnim željezničkim mrežama i prekograničnog željezničkog prometa, smanjiti troškove nabave i održavanja signalno-sigurnosnih sustava te povećati kapacitet željezničke infrastrukture i pouzdanost sustava željezničkog prometa;

5.

naglašava da će potpuno uvođenje ERTMS-a pomoći u stvaranju jedinstvenog europskog željezničkog prostora, da je ono ključno za prilagodbu europskog željezničkog sektora digitalnom dobu, da će povećati profitabilnost željezničkog prijevoza i omogućiti povećanje stope iskorištenosti pruge te je preduvjet za to da željeznica konačno postane konkurentna drugim načinima prijevoza; stoga pozdravlja činjenicu da nova Strategija za održivu i pametnu mobilnost potvrđuje da bi ERTMS trebao biti ključni prioritet kako bi se postizanjem ciljeva kao što su dostatna raspodjela kapaciteta i upravljanje i prometom putnika kao i tereta stvorio doista pametan i učinkovit prometni sustav;

6.

naglašava da je ERTMS postao globalni standard za kontrolu vlakova i komunikaciju te da je uveden u gotovo 50 zemalja diljem svijeta i da pruža izvrsne mogućnosti za povećanje poslovanja velike dodane vrijednosti i razvoj stručnosti u EU-u te za uvođenje u zemljama izvan EU-a; poziva na uspostavu europskog standardiziranog sustava upravljanja prometom i smatra da se europski standard mora brzo razviti prije nego što se EU-u nametne globalni standard za sustav upravljanja željezničkim prometom; osim toga, poziva Komisiju da se koristi bilateralnom suradnjom EU-a za promicanje uvođenja ERTMS-a u zemljama izvan EU-a;

7.

pozdravlja rad Komisije na uspostavi prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog okvira sustava kako bi se osiguralo da željeznica u potpunosti prihvati digitalizaciju kojom se uspostavlja ERTMS što bi trebalo omogućiti jednostavnija i cjenovno pristupačnija ažuriranja i nadogradnje zahvaljujući dodatnoj standardizaciji i modularizaciji, uvođenje načela „uključi i koristi” (engl. plug-and-play) i usklađivanje modeliranja podataka;

Upravljanje

Upravljanje

| 8. | pozdravlja nove zadaće povjerene Agenciji u okviru četvrtog željezničkog paketa i prepoznaje istaknutu ulogu Agencije kao jedinstvene kontaktne točke koja osigurava da postoji dosljednost u razvoju interoperabilnog ERTMS-a, da je uvođenje ERTMS-a u skladu s važećim specifikacijama i da se europski programi istraživanja i inovacija povezani s ERTMS-om koordiniraju s razvojem tehničkih specifikacija ERTMS-a; stoga žali zbog nedavnog smanjenja godišnjeg proračuna Agencije; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja nove zadaće povjerene Agenciji u okviru četvrtog željezničkog paketa i prepoznaje istaknutu ulogu Agencije kao jedinstvene kontaktne točke koja osigurava da postoji dosljednost u razvoju interoperabilnog ERTMS-a, da je uvođenje ERTMS-a u skladu s važećim specifikacijama i da se europski programi istraživanja i inovacija povezani s ERTMS-om koordiniraju s razvojem tehničkih specifikacija ERTMS-a; stoga žali zbog nedavnog smanjenja godišnjeg proračuna Agencije;

| 9. | smatra da bi Agenciji trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i ljudske resurse te je dodatno osnažiti za prevladavanje izazova uvođenja i funkcioniranja sustava ERTMS koji još postoje (usklađivanje operativnih pravila i zahtjeva, održavanje i promjene specifikacija, postupci odobrenja sukladnosti s tipom i odobrenja dužine tipa te postupci javne nabave itd.), kako bi povećala konkurentnost i kako bi predvodila tehničko uvođenje novih tehnologija; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi Agenciji trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i ljudske resurse te je dodatno osnažiti za prevladavanje izazova uvođenja i funkcioniranja sustava ERTMS koji još postoje (usklađivanje operativnih pravila i zahtjeva, održavanje i promjene specifikacija, postupci odobrenja sukladnosti s tipom i odobrenja dužine tipa te postupci javne nabave itd.), kako bi povećala konkurentnost i kako bi predvodila tehničko uvođenje novih tehnologija;

| 10. | ističe ulogu koordinatora ERTMS-a u utvrđivanju pruga i koridora koje prioritetno treba opremiti ERTMS-om te u osiguravanju njegova uvođenja na najisplativiji način u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima; |
| --- | --- |

10.

ističe ulogu koordinatora ERTMS-a u utvrđivanju pruga i koridora koje prioritetno treba opremiti ERTMS-om te u osiguravanju njegova uvođenja na najisplativiji način u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima;

| 11. | smatra da je ulogu koordinatora ERTMS-a potrebno znatno poboljšati, kako u pogledu resursa, tako i u pogledu provedbenih ovlasti, radi postizanja ciljeva u pogledu uvođenja; stoga pozdravlja priliku da se ojača uloga koordinatora ERMTS-a u predstojećoj reviziji Uredbe o mreži TEN-T tako što će mu se, primjerice, dati odlučujuća uloga u odabiru projekata i proširene nadzorne odgovornosti te uvjetovati primanje bespovratnih sredstava Instrumenta za povezivanje Europe njegovim pristankom, posebno u odnosu na glavne prekogranične veze; |
| --- | --- |

11.

smatra da je ulogu koordinatora ERTMS-a potrebno znatno poboljšati, kako u pogledu resursa, tako i u pogledu provedbenih ovlasti, radi postizanja ciljeva u pogledu uvođenja; stoga pozdravlja priliku da se ojača uloga koordinatora ERMTS-a u predstojećoj reviziji Uredbe o mreži TEN-T tako što će mu se, primjerice, dati odlučujuća uloga u odabiru projekata i proširene nadzorne odgovornosti te uvjetovati primanje bespovratnih sredstava Instrumenta za povezivanje Europe njegovim pristankom, posebno u odnosu na glavne prekogranične veze;

| 12. | pozdravlja činjenicu da koordinator ERTMS-a svake godine podnosi izvješća Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da koordinator ERTMS-a svake godine podnosi izvješća Parlamentu;

| 13. | naglašava da je pristup uvođenju ERTMS-a koji je koordiniran u svim državama članicama i koji vodi koordinator ERTMS-a jedini način za prevladavanje trenutačnog neujednačenog stanja, posebice u pogledu prekograničnih projekata; stoga poziva Komisiju da razmotri mogućnost utvrđivanja okvira za raspravu i koordinaciju između država članica, upravitelja infrastrukturom i željezničkih prijevoznika o uvođenju ERTMS-a koje vodi koordinator ERTMS-a, u cilju poticanja razmjene najboljih praksi, usklađivanja nacionalnih planova uvođenja, poticanja zajedničkih djelovanja za uvođenje ERTMS-a na prekograničnim koridorima, unaprjeđenja postupaka odobravanja sukladnosti i podizanja cjelokupne razine predanosti država članica; podsjeća da upravitelji željezničke infrastrukture zajednički moraju uložiti više napora kako bi istodobno i na tehnički dosljedan način opremili i pustili u rad ERTMS na prekograničnim dionicama; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je pristup uvođenju ERTMS-a koji je koordiniran u svim državama članicama i koji vodi koordinator ERTMS-a jedini način za prevladavanje trenutačnog neujednačenog stanja, posebice u pogledu prekograničnih projekata; stoga poziva Komisiju da razmotri mogućnost utvrđivanja okvira za raspravu i koordinaciju između država članica, upravitelja infrastrukturom i željezničkih prijevoznika o uvođenju ERTMS-a koje vodi koordinator ERTMS-a, u cilju poticanja razmjene najboljih praksi, usklađivanja nacionalnih planova uvođenja, poticanja zajedničkih djelovanja za uvođenje ERTMS-a na prekograničnim koridorima, unaprjeđenja postupaka odobravanja sukladnosti i podizanja cjelokupne razine predanosti država članica; podsjeća da upravitelji željezničke infrastrukture zajednički moraju uložiti više napora kako bi istodobno i na tehnički dosljedan način opremili i pustili u rad ERTMS na prekograničnim dionicama;

| 14. | smatra da postoji potreba za regulatornim okvirom za digitalizaciju željezničkog sustava koji ERTMS stavlja u središte razvoja digitalnog željezničkog sustava; u tom pogledu pozdravlja predanost željezničkog sektora da omogući industrijalizaciju ERTMS-a i doprinos zajedničkog poduzeća Shift2Rail istraživanju i inovacijama s ciljem uklanjanja preostalih tehničkih prepreka koje ometaju željeznički sektor u postizanju interoperabilnosti i osiguravanju prijelaza na integriranije, učinkovitije i sigurnije željezničko tržište EU-a, jamčenju odgovarajuće međupovezanosti tehničkih rješenja te nastojanju da željeznički sustav EU-a postane održiviji, digitalniji, konkurentniji, pouzdaniji i privlačniji; snažno podupire novu inicijativu sljednicu, stup sustava Europskog zajedničkog poduzeća za željeznice, kojom se koordinira razvoj sustava, razvoj novih tehnologija, planovi tehnoloških migracija, industrijalizacija i uvođenje, posebno za ERTMS, kako bi se osigurala učinkovitija suradnja i bolja upotreba ograničenih resursa; |
| --- | --- |

14.

smatra da postoji potreba za regulatornim okvirom za digitalizaciju željezničkog sustava koji ERTMS stavlja u središte razvoja digitalnog željezničkog sustava; u tom pogledu pozdravlja predanost željezničkog sektora da omogući industrijalizaciju ERTMS-a i doprinos zajedničkog poduzeća Shift2Rail istraživanju i inovacijama s ciljem uklanjanja preostalih tehničkih prepreka koje ometaju željeznički sektor u postizanju interoperabilnosti i osiguravanju prijelaza na integriranije, učinkovitije i sigurnije željezničko tržište EU-a, jamčenju odgovarajuće međupovezanosti tehničkih rješenja te nastojanju da željeznički sustav EU-a postane održiviji, digitalniji, konkurentniji, pouzdaniji i privlačniji; snažno podupire novu inicijativu sljednicu, stup sustava Europskog zajedničkog poduzeća za željeznice, kojom se koordinira razvoj sustava, razvoj novih tehnologija, planovi tehnoloških migracija, industrijalizacija i uvođenje, posebno za ERTMS, kako bi se osigurala učinkovitija suradnja i bolja upotreba ograničenih resursa;

| 15. | poziva na bolju koordinaciju između Agencije i Zajedničkog poduzeća Shift2Rail radi boljeg određivanja prioriteta ulaganja u digitalizaciju europskih željeznica; u tom pogledu naglašava da Agencija u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail ne bi trebala imati samo ulogu promatrača; |
| --- | --- |

15.

poziva na bolju koordinaciju između Agencije i Zajedničkog poduzeća Shift2Rail radi boljeg određivanja prioriteta ulaganja u digitalizaciju europskih željeznica; u tom pogledu naglašava da Agencija u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail ne bi trebala imati samo ulogu promatrača;

Interoperabilnost i uvođenje

Interoperabilnost i uvođenje

| 16. | pozdravlja zadovoljavajuće rezultate sustava ERTMS u pogledu brzine, kapaciteta i sigurnosti u područjima u kojima je uveden; stoga žali zbog toga što je u usporedbi s postavljenim ciljnim vrijednostima u Europskom planu uvođenja na kraju 2020. samo oko 13 % koridora osnovne mreže funkcioniralo u skladu s ERTMS-om, a stupanj uvođenja sustava ERTMS na većini koridora bio je između 7 % i 28 %; osim toga, napominje da ulaganje u sustav ERTMS nije sustavno usmjereno na osnovnu mrežu, iako se smjernicama i planovima za uvođenje mreže TEN-T preporučuje takvo ulaganje, pa ni na izolirane dionice koje nisu povezane s osnovnom mrežom; stoga smatra da pristup usredotočen na koridore mora biti ojačan kako bi se prevladale prepreke uvođenju ERTMS-a, posebice među koridorima s najnižim stopama uvođenja kao što je atlantski koridor, osobito na Pirinejskom poluotoku; osim toga, poziva Komisiju da sastavi popis prekograničnih željezničkih veza na osnovnoj mreži u kojima nije postignuto potpuno uvođenje ERTMS-a te da objavi svoje zaključke kako bi se skrenula pozornost na dodanu vrijednost EU-a koju ima potpuno uvođenje ERTMS-a na tim željezničkim vezama; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zadovoljavajuće rezultate sustava ERTMS u pogledu brzine, kapaciteta i sigurnosti u područjima u kojima je uveden; stoga žali zbog toga što je u usporedbi s postavljenim ciljnim vrijednostima u Europskom planu uvođenja na kraju 2020. samo oko 13 % koridora osnovne mreže funkcioniralo u skladu s ERTMS-om, a stupanj uvođenja sustava ERTMS na većini koridora bio je između 7 % i 28 %; osim toga, napominje da ulaganje u sustav ERTMS nije sustavno usmjereno na osnovnu mrežu, iako se smjernicama i planovima za uvođenje mreže TEN-T preporučuje takvo ulaganje, pa ni na izolirane dionice koje nisu povezane s osnovnom mrežom; stoga smatra da pristup usredotočen na koridore mora biti ojačan kako bi se prevladale prepreke uvođenju ERTMS-a, posebice među koridorima s najnižim stopama uvođenja kao što je atlantski koridor, osobito na Pirinejskom poluotoku; osim toga, poziva Komisiju da sastavi popis prekograničnih željezničkih veza na osnovnoj mreži u kojima nije postignuto potpuno uvođenje ERTMS-a te da objavi svoje zaključke kako bi se skrenula pozornost na dodanu vrijednost EU-a koju ima potpuno uvođenje ERTMS-a na tim željezničkim vezama;

| 17. | smatra da je hitno potrebno deseterostruko povećanje brzine uvođenja ERTMS-a kako bi se postigla digitalna tranzicija i poboljšala sigurnost željezničkog sustava EU-a, putnika u željezničkom prometu te radnika u željezničkom sektoru; smatra da se ERTMS treba uvesti u osnovnu mrežu do 2030., a na sveobuhvatnu mrežu do 2040.; podsjeća da je potrebno izbjeći kašnjenja u postavljanju i aktivaciji ERTMS-a, što bi moglo ugroziti sigurnost; u tom pogledu poziva Komisiju da zadrži i ojača obvezujuću narav ciljeva u svojim revizijama smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T), Europskog plana uvođenja ERTMS-a i tehničkih specifikacija za interoperabilnost prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog sustava; |
| --- | --- |

17.

smatra da je hitno potrebno deseterostruko povećanje brzine uvođenja ERTMS-a kako bi se postigla digitalna tranzicija i poboljšala sigurnost željezničkog sustava EU-a, putnika u željezničkom prometu te radnika u željezničkom sektoru; smatra da se ERTMS treba uvesti u osnovnu mrežu do 2030., a na sveobuhvatnu mrežu do 2040.; podsjeća da je potrebno izbjeći kašnjenja u postavljanju i aktivaciji ERTMS-a, što bi moglo ugroziti sigurnost; u tom pogledu poziva Komisiju da zadrži i ojača obvezujuću narav ciljeva u svojim revizijama smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T), Europskog plana uvođenja ERTMS-a i tehničkih specifikacija za interoperabilnost prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog sustava;

| 18. | smatra da iskorištavanje punog potencijala ERTMS-a nedvojbeno ovisi o dovršetku osnovne mreže TEN-T; stoga poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Uredbe o mreži TEN-T ojača ulogu koordinatora osnovnih mreža i predvidi mjere za europsko upravljanje infrastrukturom osnovnih mreža; |
| --- | --- |

18.

smatra da iskorištavanje punog potencijala ERTMS-a nedvojbeno ovisi o dovršetku osnovne mreže TEN-T; stoga poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Uredbe o mreži TEN-T ojača ulogu koordinatora osnovnih mreža i predvidi mjere za europsko upravljanje infrastrukturom osnovnih mreža;

| 19. | ističe da trenutačno postoji oko 30 različitih nacionalnih signalno-sigurnosnih sustava, posebno u područjima s pretežno lokalnim domaćim prometom, u kojima postojeći sustavi razreda B imaju preostali gospodarski vijek trajanja te da ta raznolikost sustava djelomično objašnjava fragmentaciju i varijabilnost troškova uvođenja sustava ERTMS; ističe da su sustavi razreda B usko grlo za uvođenje ERTMS-a i za prekogranično odvijanje željezničkog prometa u europskoj mreži jer zahtijevaju skuplje i kompliciranije sigurnosne dozvole za željezničke prijevoznike i da su znatna prepreka konkurentnosti željezničkog prometa te da otežavaju tehničku i operativnu kompatibilnost željeznica diljem EU-a, što rezultira dodatnim troškovima za sektor, među ostalim za održavanje; |
| --- | --- |

19.

ističe da trenutačno postoji oko 30 različitih nacionalnih signalno-sigurnosnih sustava, posebno u područjima s pretežno lokalnim domaćim prometom, u kojima postojeći sustavi razreda B imaju preostali gospodarski vijek trajanja te da ta raznolikost sustava djelomično objašnjava fragmentaciju i varijabilnost troškova uvođenja sustava ERTMS; ističe da su sustavi razreda B usko grlo za uvođenje ERTMS-a i za prekogranično odvijanje željezničkog prometa u europskoj mreži jer zahtijevaju skuplje i kompliciranije sigurnosne dozvole za željezničke prijevoznike i da su znatna prepreka konkurentnosti željezničkog prometa te da otežavaju tehničku i operativnu kompatibilnost željeznica diljem EU-a, što rezultira dodatnim troškovima za sektor, među ostalim za održavanje;

| 20. | naglašava da se postupak stavljanja izvan pogona razreda B odvija sporo; žali zbog činjenice da je samo nekoliko država članica donijelo planove za stavljanje izvan pogona signalno-sigurnosnih sustava razreda B u svojim nacionalnim planovima provedbe ERTMS-a te da trenutačno ne postoji pravna obveza ni vremenski raspored na razini EU-a za stavljanje izvan pogona sustava razreda B; |
| --- | --- |

20.

naglašava da se postupak stavljanja izvan pogona razreda B odvija sporo; žali zbog činjenice da je samo nekoliko država članica donijelo planove za stavljanje izvan pogona signalno-sigurnosnih sustava razreda B u svojim nacionalnim planovima provedbe ERTMS-a te da trenutačno ne postoji pravna obveza ni vremenski raspored na razini EU-a za stavljanje izvan pogona sustava razreda B;

| 21. | smatra da se učinkovito i brzo uvođenje ERTMS-a može postići isključivo postavljanjem obvezujućih ciljeva ojačanih sankcijama za upravitelje infrastrukture u slučaju kada se na raspolaganje stave odgovarajući proračun i sredstva, a rokovi za uvođenje nisu ispunjeni; |
| --- | --- |

21.

smatra da se učinkovito i brzo uvođenje ERTMS-a može postići isključivo postavljanjem obvezujućih ciljeva ojačanih sankcijama za upravitelje infrastrukture u slučaju kada se na raspolaganje stave odgovarajući proračun i sredstva, a rokovi za uvođenje nisu ispunjeni;

| 22. | poziva Komisiju da osmisli sveobuhvatnu strategiju za stavljanje izvan pogona sustava razreda B s regulatornim rokovima koji su u skladu s obvezujućim ciljevima koji će se utvrditi na razini EU-a; smatra da učinkovitost te strategije i njezina dugoročna relevantnost za ulaganja ovise o uključenosti svih dionika, uključujući željezničke prijevoznike i dobavljače, te o spremnosti država članica da ispune svoje obveze u okviru Uredbe o mreži TEN-T; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da osmisli sveobuhvatnu strategiju za stavljanje izvan pogona sustava razreda B s regulatornim rokovima koji su u skladu s obvezujućim ciljevima koji će se utvrditi na razini EU-a; smatra da učinkovitost te strategije i njezina dugoročna relevantnost za ulaganja ovise o uključenosti svih dionika, uključujući željezničke prijevoznike i dobavljače, te o spremnosti država članica da ispune svoje obveze u okviru Uredbe o mreži TEN-T;

| 23. | nadalje, poziva Komisiju da uvede regulatornu odredbu kako bi se osiguralo da su nacionalni provedbeni planovi za uvođenje ERTMS-a pravno usklađeni – u regulatornom i geografskom smislu – s obvezujućim ciljevima uvođenja ERTMS-a utvrđenima u zakonodavstvu EU-a radi dovršetka njegova uvođenja u osnovnu mrežu do 2030. te u sveobuhvatnu mrežu do 2040.; |
| --- | --- |

23.

nadalje, poziva Komisiju da uvede regulatornu odredbu kako bi se osiguralo da su nacionalni provedbeni planovi za uvođenje ERTMS-a pravno usklađeni – u regulatornom i geografskom smislu – s obvezujućim ciljevima uvođenja ERTMS-a utvrđenima u zakonodavstvu EU-a radi dovršetka njegova uvođenja u osnovnu mrežu do 2030. te u sveobuhvatnu mrežu do 2040.;

| 24. | ističe da postojeća nacionalna pravila i neusklađenost operativnih zahtjeva u vezi s ERTMS-om, kao što su tehnička pravila, te tehničke prepreke, kao što su različite širine kolosijeka, napon, dimenzije vagona, koji se mogu razlikovati diljem mreže, utječu na interoperabilnost, otežavaju neometano funkcioniranje europske željezničke mreže i sprečavaju profitabilnost željezničkih prijevoznika; |
| --- | --- |

24.

ističe da postojeća nacionalna pravila i neusklađenost operativnih zahtjeva u vezi s ERTMS-om, kao što su tehnička pravila, te tehničke prepreke, kao što su različite širine kolosijeka, napon, dimenzije vagona, koji se mogu razlikovati diljem mreže, utječu na interoperabilnost, otežavaju neometano funkcioniranje europske željezničke mreže i sprečavaju profitabilnost željezničkih prijevoznika;

| 25. | ističe veliku varijabilnost troškova naknadne prilagodbe, kako pružnih sustava tako i sustava ugrađenih na vozilu, ovisno o mreži; napominje da vijek trajanja opreme podrazumijeva dugo razdoblje amortizacije ulaganja, što je važan gospodarski kriterij za buduća ulaganja; upozorava na poteškoće povezane s čestim promjenama standarda, kojima se željezničkim sektoru ograničava životni vijek opreme na nepredvidljiv način, što odvraća ulagače; stoga naglašava važnost regulatorne stabilnosti kako bi se omogućila amortizacija realiziranih ulaganja; poziva Komisiju da pažljivo analizira daljnje promjene pri ažuriranju tehničkih specifikacija za interoperabilnost za 2030. i da osigura kompatibilnost; |
| --- | --- |

25.

ističe veliku varijabilnost troškova naknadne prilagodbe, kako pružnih sustava tako i sustava ugrađenih na vozilu, ovisno o mreži; napominje da vijek trajanja opreme podrazumijeva dugo razdoblje amortizacije ulaganja, što je važan gospodarski kriterij za buduća ulaganja; upozorava na poteškoće povezane s čestim promjenama standarda, kojima se željezničkim sektoru ograničava životni vijek opreme na nepredvidljiv način, što odvraća ulagače; stoga naglašava važnost regulatorne stabilnosti kako bi se omogućila amortizacija realiziranih ulaganja; poziva Komisiju da pažljivo analizira daljnje promjene pri ažuriranju tehničkih specifikacija za interoperabilnost za 2030. i da osigura kompatibilnost;

| 26. | žali zbog činjenice da je u razdoblju od pet godina do sredine 2019. na gotovo 80 % novih vozila stavljenih u uporabu u Europi primijenjeno odstupanje ili je bilo izuzeto iz zahtjeva za usklađenošću s ERTMS-om; smatra da se s obzirom na uvođenje ERTMS-a u sveobuhvatnu mrežu za nova željeznička vozila ne bi trebala odobriti odstupanja ili izuzeća od zahtjeva za usklađenost s ERTMS-om; u tom pogledu potiče Komisiju da poduzme konkretne inicijative za rješavanje tog pitanja donošenjem odgovarajućeg regulatornog okvira i osiguravanjem niza gospodarskih poticaja za poticanje ulaganja željezničkih prijevoznika u jedinice ERTMS-a u vozilu; |
| --- | --- |

26.

žali zbog činjenice da je u razdoblju od pet godina do sredine 2019. na gotovo 80 % novih vozila stavljenih u uporabu u Europi primijenjeno odstupanje ili je bilo izuzeto iz zahtjeva za usklađenošću s ERTMS-om; smatra da se s obzirom na uvođenje ERTMS-a u sveobuhvatnu mrežu za nova željeznička vozila ne bi trebala odobriti odstupanja ili izuzeća od zahtjeva za usklađenost s ERTMS-om; u tom pogledu potiče Komisiju da poduzme konkretne inicijative za rješavanje tog pitanja donošenjem odgovarajućeg regulatornog okvira i osiguravanjem niza gospodarskih poticaja za poticanje ulaganja željezničkih prijevoznika u jedinice ERTMS-a u vozilu;

| 27. | naglašava da se rokovi za postupke izdavanja odobrenja za projekte naknadne ugradnje, posebno za postupke izdavanja odobrenja za sukladnost s tipom željezničkih vozila samo za nacionalno područje uporabe, i dalje razlikuju zbog različitih ocjena koje provode nacionalne agencije za sigurnost u pogledu potrebe za ponovnim odobrenjem određenih izmjena, zbog čega je potrebno do mjesec dana za ponovno izdavanje odobrenja za svako željezničko vozilo; poziva Komisiju da pokrene zakonodavne inicijative, uključujući ažuriranje postojećih provedbenih propisa, kako bi se osiguralo da su postupci nakon postupaka odobrenja tipa, a osobito postupci odobrenja sukladnosti s tipom u vezi s naknadnom ugradnjom podsustava ERTMS-a u vozilu za nacionalno područje uporabe, pojednostavnjeni i usklađeni ubrzanim postupcima kontrole kako bi se skratilo vrijeme potrebno za izdavanje potvrda o sukladnosti s tipom; nadalje smatra da bi se postupcima usklađivanja trebalo dodatno ojačati sudjelovanje dotičnih industrijskih dobavljača i nacionalnih agencija za sigurnost u ranoj fazi kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje željezničkih prijevoznika od velikih i ambicioznih projekata uvođenja; nadalje, poziva na veću uključenost Agencije u postupcima za sukladnost s tipom koji se provode kada su željeznička vozila koja su naknadno prilagođena namijenjena za uporabu samo na jednom nacionalnom području; |
| --- | --- |

27.

naglašava da se rokovi za postupke izdavanja odobrenja za projekte naknadne ugradnje, posebno za postupke izdavanja odobrenja za sukladnost s tipom željezničkih vozila samo za nacionalno područje uporabe, i dalje razlikuju zbog različitih ocjena koje provode nacionalne agencije za sigurnost u pogledu potrebe za ponovnim odobrenjem određenih izmjena, zbog čega je potrebno do mjesec dana za ponovno izdavanje odobrenja za svako željezničko vozilo; poziva Komisiju da pokrene zakonodavne inicijative, uključujući ažuriranje postojećih provedbenih propisa, kako bi se osiguralo da su postupci nakon postupaka odobrenja tipa, a osobito postupci odobrenja sukladnosti s tipom u vezi s naknadnom ugradnjom podsustava ERTMS-a u vozilu za nacionalno područje uporabe, pojednostavnjeni i usklađeni ubrzanim postupcima kontrole kako bi se skratilo vrijeme potrebno za izdavanje potvrda o sukladnosti s tipom; nadalje smatra da bi se postupcima usklađivanja trebalo dodatno ojačati sudjelovanje dotičnih industrijskih dobavljača i nacionalnih agencija za sigurnost u ranoj fazi kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje željezničkih prijevoznika od velikih i ambicioznih projekata uvođenja; nadalje, poziva na veću uključenost Agencije u postupcima za sukladnost s tipom koji se provode kada su željeznička vozila koja su naknadno prilagođena namijenjena za uporabu samo na jednom nacionalnom području;

| 28. | poziva na sustavni pristup uvođenju ERTMS-a, kako u vozilima, tako i na pruzi; |
| --- | --- |

28.

poziva na sustavni pristup uvođenju ERTMS-a, kako u vozilima, tako i na pruzi;

| 29. | podsjeća da, u skladu s nedavnom studijom poslovnih modela o devet koridora osnovne mreže, dvostruka strategija prijelaza za uvođenje ERTMS-a u vozila, koja je isprva usmjerena na opremanje voznog parka ERTMS-om, ima bolji ekonomski ishod u usporedbi s dvostrukom strategijom prijelaza na pruzi; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da, u skladu s nedavnom studijom poslovnih modela o devet koridora osnovne mreže, dvostruka strategija prijelaza za uvođenje ERTMS-a u vozila, koja je isprva usmjerena na opremanje voznog parka ERTMS-om, ima bolji ekonomski ishod u usporedbi s dvostrukom strategijom prijelaza na pruzi;

| 30. | napominje da sporost pružne instalacije odvraća od stabilnog uvođenja ERTMS-a; smatra da je potrebno ubrzati i strategiju prijelaza na pruzi, koja je usmjerena na ugradnju ERTMS-a na naslijeđene sustave koji se održavaju u funkciji dok se ne opremi cijeli vozni park, posebice s obzirom na predstojeće usklađivanje Uredbe o željezničkim teretnim koridorima (11) s revizijom smjernica za TEN-T i u tom pogledu poziva na daljnju suradnju Agencije Europske unije za željeznice (ERA), upravitelja infrastrukture i nacionalnih tijela za sigurnost u cilju postizanja potpune usklađenosti verzija ERTMS-a na pruzi; podsjeća da je nužno riješiti nekompatibilnosti među različitim već uvedenim verzijama ERTMS-a na pruzi i osigurati buduću kompatibilnost svih linija opremljenih ERTMS-om i u tom pogledu poziva na daljnju suradnju ERA-e te upravitelja infrastrukture i nacionalnih tijela za sigurnost; |
| --- | --- |

30.

napominje da sporost pružne instalacije odvraća od stabilnog uvođenja ERTMS-a; smatra da je potrebno ubrzati i strategiju prijelaza na pruzi, koja je usmjerena na ugradnju ERTMS-a na naslijeđene sustave koji se održavaju u funkciji dok se ne opremi cijeli vozni park, posebice s obzirom na predstojeće usklađivanje Uredbe o željezničkim teretnim koridorima (11

| 31. | poziva Europsku komisiju da pri utvrđivanju indeksa željezničke povezivosti uzme u obzir opremljenost ERTMS-om; |
| --- | --- |

31.

poziva Europsku komisiju da pri utvrđivanju indeksa željezničke povezivosti uzme u obzir opremljenost ERTMS-om;

| 32. | naglašava da su prototipovi jedno od glavnih uskih grla za naknadnu ugradnju u vozilu zbog složenog, dugotrajnog i skupog razvoja; nadalje ističe trenutačni mogući rizik da se projekt za isti prototip financira iz više izvora EU-a; poziva na stvaranje platforme EU-a za razvoj prototipova kako bi se dala prednost velikim ekonomijama razmjera, usklađivanju i konkurentnosti, kao i na uspostavu transparentnog registra već financiranih rješenja; |
| --- | --- |

32.

naglašava da su prototipovi jedno od glavnih uskih grla za naknadnu ugradnju u vozilu zbog složenog, dugotrajnog i skupog razvoja; nadalje ističe trenutačni mogući rizik da se projekt za isti prototip financira iz više izvora EU-a; poziva na stvaranje platforme EU-a za razvoj prototipova kako bi se dala prednost velikim ekonomijama razmjera, usklađivanju i konkurentnosti, kao i na uspostavu transparentnog registra već financiranih rješenja;

| 33. | ističe da bez standardiziranih sučelja s tehnologijom „uključi i koristi”, kako na pruzi, tako i na vozilu, željeznički sustav neće moći uvesti i iskoristiti prednosti inovativnih elemenata ERTMS-a, kao što su automatsko upravljanje vlakovima, budući željeznički mobilni komunikacijski sustav, satelitsko određivanje položaja ili tehnologija razine 3; poziva Komisiju da uzme u obzir da GSM-R tehnologija, koja je u vrijeme prvotnog uvođenja ERTMS-a bila najsuvremenija, postaje zastarjela zbog uvođenja 4G i 5G tehnologije; |
| --- | --- |

33.

ističe da bez standardiziranih sučelja s tehnologijom „uključi i koristi”, kako na pruzi, tako i na vozilu, željeznički sustav neće moći uvesti i iskoristiti prednosti inovativnih elemenata ERTMS-a, kao što su automatsko upravljanje vlakovima, budući željeznički mobilni komunikacijski sustav, satelitsko određivanje položaja ili tehnologija razine 3; poziva Komisiju da uzme u obzir da GSM-R tehnologija, koja je u vrijeme prvotnog uvođenja ERTMS-a bila najsuvremenija, postaje zastarjela zbog uvođenja 4G i 5G tehnologije;

| 34. | ističe potrebu da se što prije osiguraju sinergije između ERTMS-a i Europskog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS), posebno s obzirom na to da dostupnost signala GNSS-a ovisi o virtualnim balizama, što bi bilo jeftinije za uvođenje i održavanje jer bi se time ubrzalo uvođenje ERTMS-a i povećala konkurentnost ERTMS-a izvan EU-a; poziva željezničku industriju EU-a da razvije tehnička rješenja kako bi se GNSS-om omogućio ERTMS na opsežnijoj razini; nadalje, poziva Komisiju da razmotri uvođenje GNSS-a u predstojećoj reviziji tehničkih specifikacija za interoperabilnost prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog sustava ERTMS-a u cilju uklanjanja preostalih tehnoloških nedostataka i prihvaćanja inovacija; poziva ERA-u da blisko koordinira, podupre i unaprijedi projekte istraživanja i razvoja koje provode dionici u području svemirskog i željezničkog sektora radi što ranijeg uključivanja lociranja vlaka GNSS-om u ERTMS; nadalje, poziva na pojačanu suradnju između Agencije Europske unije za željeznice i Agencije za europski GNSS u cilju postupnog uvođenja GNSS-a u standarde ERTMS-a; |
| --- | --- |

34.

ističe potrebu da se što prije osiguraju sinergije između ERTMS-a i Europskog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS), posebno s obzirom na to da dostupnost signala GNSS-a ovisi o virtualnim balizama, što bi bilo jeftinije za uvođenje i održavanje jer bi se time ubrzalo uvođenje ERTMS-a i povećala konkurentnost ERTMS-a izvan EU-a; poziva željezničku industriju EU-a da razvije tehnička rješenja kako bi se GNSS-om omogućio ERTMS na opsežnijoj razini; nadalje, poziva Komisiju da razmotri uvođenje GNSS-a u predstojećoj reviziji tehničkih specifikacija za interoperabilnost prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog sustava ERTMS-a u cilju uklanjanja preostalih tehnoloških nedostataka i prihvaćanja inovacija; poziva ERA-u da blisko koordinira, podupre i unaprijedi projekte istraživanja i razvoja koje provode dionici u području svemirskog i željezničkog sektora radi što ranijeg uključivanja lociranja vlaka GNSS-om u ERTMS; nadalje, poziva na pojačanu suradnju između Agencije Europske unije za željeznice i Agencije za europski GNSS u cilju postupnog uvođenja GNSS-a u standarde ERTMS-a;

| 35. | ističe trenutačnu neučinkovitost i poteškoće javne nabave za uvođenje sustava ERTMS; poziva Komisiju da surađuje s Agencijom kako bi se uspostavio zajednički format za javnu nabavu na razini EU-a, na temelju ideje koju je taj sektor dogovorio 2018., te da u zakonodavnom prijedlogu razmotri sve tehničke aspekte za jamčenje uspješne javne nabave (npr. odredbe o održavanju) i kompatibilnosti s najnovijom dostupnom osnovnom konfiguracijom ERTMS-a; |
| --- | --- |

35.

ističe trenutačnu neučinkovitost i poteškoće javne nabave za uvođenje sustava ERTMS; poziva Komisiju da surađuje s Agencijom kako bi se uspostavio zajednički format za javnu nabavu na razini EU-a, na temelju ideje koju je taj sektor dogovorio 2018., te da u zakonodavnom prijedlogu razmotri sve tehničke aspekte za jamčenje uspješne javne nabave (npr. odredbe o održavanju) i kompatibilnosti s najnovijom dostupnom osnovnom konfiguracijom ERTMS-a;

| 36. | uviđa da je ERTMS predvodnik inovativne snage industrije EU-a; poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za industrijsku strategiju ERTMS-a u okviru Nove industrijske strategije za Europu, koji bi bio usmjeren na rješavanje problema nedostatnih industrijskih kapaciteta, nedostatka odgovarajućih radionica za naknadnu ugradnju i nepostojanja odgovarajućeg, stabilnog i predvidljivog proračuna, kao i nedostatka kvalificiranog osoblja te na osiguravanje prijelaza s postojećeg projektnog pristupa na industrijalizaciju uvođenja ERTMS-a; |
| --- | --- |

36.

uviđa da je ERTMS predvodnik inovativne snage industrije EU-a; poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za industrijsku strategiju ERTMS-a u okviru Nove industrijske strategije za Europu, koji bi bio usmjeren na rješavanje problema nedostatnih industrijskih kapaciteta, nedostatka odgovarajućih radionica za naknadnu ugradnju i nepostojanja odgovarajućeg, stabilnog i predvidljivog proračuna, kao i nedostatka kvalificiranog osoblja te na osiguravanje prijelaza s postojećeg projektnog pristupa na industrijalizaciju uvođenja ERTMS-a;

| 37. | poziva Komisiju i države članice da u okviru europskog zelenog plana pružanjem dostatnih sredstva za prekvalifikaciju i usavršavanja željezničkih radnika potaknu dvojno strukovno osposobljavanje za nova radna mjesta stvorena digitalizacijom i inovacijama povezanim s izazovima uvođenja sustava ERTMS-a; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju i države članice da u okviru europskog zelenog plana pružanjem dostatnih sredstva za prekvalifikaciju i usavršavanja željezničkih radnika potaknu dvojno strukovno osposobljavanje za nova radna mjesta stvorena digitalizacijom i inovacijama povezanim s izazovima uvođenja sustava ERTMS-a;

Financiranje

Financiranje

| 38. | podsjeća da dobro funkcioniranje željeznica ovisi o odgovarajućim ulaganjima u infrastrukturu i željeznička vozila te o dobrom održavanju; |
| --- | --- |

38.

podsjeća da dobro funkcioniranje željeznica ovisi o odgovarajućim ulaganjima u infrastrukturu i željeznička vozila te o dobrom održavanju;

| 39. | napominje da je u razdoblju 2014. – 2020. iz proračuna EU-a pružena potpora za uvođenje ERTMS-a s procijenjenim ukupnim proračunom od 2,7 milijardi EUR, od čega je 850 milijuna EUR dodijeljeno iz Instrumenta za povezivanje Europe, a 1,9 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond) za regije koje mogu primiti potpore; |
| --- | --- |

39.

napominje da je u razdoblju 2014. – 2020. iz proračuna EU-a pružena potpora za uvođenje ERTMS-a s procijenjenim ukupnim proračunom od 2,7 milijardi EUR, od čega je 850 milijuna EUR dodijeljeno iz Instrumenta za povezivanje Europe, a 1,9 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond) za regije koje mogu primiti potpore;

| 40. | naglašava da se ulaganja potrebna za uvođenje ERTMS-a u osnovnu mrežu procjenjuju na 12 milijardi EUR za pružne sustave i 5 milijardi EUR za sustave ugrađene na vozilu; |
| --- | --- |

40.

naglašava da se ulaganja potrebna za uvođenje ERTMS-a u osnovnu mrežu procjenjuju na 12 milijardi EUR za pružne sustave i 5 milijardi EUR za sustave ugrađene na vozilu;

| 41. | naglašava da ulaganja u uvođenje ERTMS-a pridonose postizanju ciljeva financijskih instrumenata EU-a u pogledu uključivanja klimatskih mjera i digitalnih tehnologija te bi se stoga trebali smatrati prioritetom u provedbi tih instrumenata; |
| --- | --- |

41.

naglašava da ulaganja u uvođenje ERTMS-a pridonose postizanju ciljeva financijskih instrumenata EU-a u pogledu uključivanja klimatskih mjera i digitalnih tehnologija te bi se stoga trebali smatrati prioritetom u provedbi tih instrumenata;

| 42. | podsjeća da je financijska potpora EU-a dostupna za ulaganja u sustav ERTMS i na pruzi i u vozilu, ali da se njome može pokriti samo ograničen iznos ukupnih troškova uvođenja pri čemu većinu troškova snose pojedinačni upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici; unatoč tomu, ističe da je nužno poboljšati postojeće financijske instrumente kako bi se potaknula velika ulaganja željezničkih poduzeća u ERTMS; u tom pogledu poziva Komisiju da izradi sveobuhvatne smjernice za potporu opsežnoj strategiji za financiranje ERTMS-a na prugama i u vozilu; |
| --- | --- |

42.

podsjeća da je financijska potpora EU-a dostupna za ulaganja u sustav ERTMS i na pruzi i u vozilu, ali da se njome može pokriti samo ograničen iznos ukupnih troškova uvođenja pri čemu većinu troškova snose pojedinačni upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici; unatoč tomu, ističe da je nužno poboljšati postojeće financijske instrumente kako bi se potaknula velika ulaganja željezničkih poduzeća u ERTMS; u tom pogledu poziva Komisiju da izradi sveobuhvatne smjernice za potporu opsežnoj strategiji za financiranje ERTMS-a na prugama i u vozilu;

| 43. | poziva Komisiju da utvrdi paket mjera koje bi države članice i Europska unija mogle poduzeti kako bi unaprijedile uvođenje ERTMS-a u vozilu, osiguravajući pritom održivost poslovanja za uključena poduzeća i uzimajući u obzir ulogu upravitelja mreže kao potencijalnih pružatelja usluga; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da utvrdi paket mjera koje bi države članice i Europska unija mogle poduzeti kako bi unaprijedile uvođenje ERTMS-a u vozilu, osiguravajući pritom održivost poslovanja za uključena poduzeća i uzimajući u obzir ulogu upravitelja mreže kao potencijalnih pružatelja usluga;

| 44. | podsjeća na nalaze Europskog revizorskog suda da je ukupno u zemljama EU-a 50 % sredstava za mrežu TEN-T prvotno dodijeljenih projektima ERTMS-a povučeno i da su glavni razlozi tomu bili kašnjenja u provedbi i smanjenja opsega projekta; poziva Komisiju i države članice da se posvete rješavanju tog problema; |
| --- | --- |

44.

podsjeća na nalaze Europskog revizorskog suda da je ukupno u zemljama EU-a 50 % sredstava za mrežu TEN-T prvotno dodijeljenih projektima ERTMS-a povučeno i da su glavni razlozi tomu bili kašnjenja u provedbi i smanjenja opsega projekta; poziva Komisiju i države članice da se posvete rješavanju tog problema;

| 45. | podsjeća da sredstva EU-a nisu dovoljna za zadovoljavanje svih očekivanih potreba te stoga poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju i preuzmu financijske i političke obveze te obveze u pogledu planiranja kako bi se dodatno povećala privlačnost ulaganja u sustav ERTMS i zajamčila pravna sigurnost za privatne ulagače; napominje da bi trajanje sporazumâ o dodjeli bespovratnih sredstava u okviru Instrumenta za povezivanje Europe moglo biti produljeno kako bi bolje odražavalo stvarno vrijeme potrebno za provedbu projekata ERTMS-a; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da sredstva EU-a nisu dovoljna za zadovoljavanje svih očekivanih potreba te stoga poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju i preuzmu financijske i političke obveze te obveze u pogledu planiranja kako bi se dodatno povećala privlačnost ulaganja u sustav ERTMS i zajamčila pravna sigurnost za privatne ulagače; napominje da bi trajanje sporazumâ o dodjeli bespovratnih sredstava u okviru Instrumenta za povezivanje Europe moglo biti produljeno kako bi bolje odražavalo stvarno vrijeme potrebno za provedbu projekata ERTMS-a;

| 46. | naglašava da je financiranje opremljenosti prekograničnih veza prioritet; smatra da bi, s obzirom na to da su stope sufinanciranja EU-a za sustav ERTMS nedostatne, te stope trebalo povećati; u tom pogledu poziva Komisiju da procijeni mogućnost da se projektima ERTMS-a u okviru financiranja sredstvima iz Instrumenta za povezivanje Europe dodijeli faktor sufinanciranja čak i veći od 50 % ako su takvi projekti dio ambicioznih i ubrzanih opsežnih planova za unaprjeđivanje uvođenja ERTMS-a u cilju poticanja ambicioznih strategija za ERTMS u državama članicama; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je financiranje opremljenosti prekograničnih veza prioritet; smatra da bi, s obzirom na to da su stope sufinanciranja EU-a za sustav ERTMS nedostatne, te stope trebalo povećati; u tom pogledu poziva Komisiju da procijeni mogućnost da se projektima ERTMS-a u okviru financiranja sredstvima iz Instrumenta za povezivanje Europe dodijeli faktor sufinanciranja čak i veći od 50 % ako su takvi projekti dio ambicioznih i ubrzanih opsežnih planova za unaprjeđivanje uvođenja ERTMS-a u cilju poticanja ambicioznih strategija za ERTMS u državama članicama;

| 47. | poziva Europsku komisiju i države članice da osiguraju, promiču i olakšaju sinergije u okviru svih europskih financijskih instrumenata kao što su Instrument za povezivanje Europe i njegov mehanizam mješovitog financiranja, kohezijski fondovi, program InvestEU, kao i pristup instrumentu Next Generation EU, te poziva Komisiju da potakne države članice da im ERTMS bude jedan od glavnih prioriteta u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

47.

poziva Europsku komisiju i države članice da osiguraju, promiču i olakšaju sinergije u okviru svih europskih financijskih instrumenata kao što su Instrument za povezivanje Europe i njegov mehanizam mješovitog financiranja, kohezijski fondovi, program InvestEU, kao i pristup instrumentu Next Generation EU, te poziva Komisiju da potakne države članice da im ERTMS bude jedan od glavnih prioriteta u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost;

| 48. | podsjeća na stratešku važnost instrumenta Next Generation EU i Mehanizma za oporavak i otpornost u podupiranju ambicioznog opsežnog plana uvođenja ERTMS-a u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost država članica te poziva Komisiju da osigura da se financiranju ERTMS-a prida odgovarajuća važnost u pripremnoj fazi nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

48.

podsjeća na stratešku važnost instrumenta Next Generation EU i Mehanizma za oporavak i otpornost u podupiranju ambicioznog opsežnog plana uvođenja ERTMS-a u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost država članica te poziva Komisiju da osigura da se financiranju ERTMS-a prida odgovarajuća važnost u pripremnoj fazi nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

| 49. | ustraje u tome da se projekti novih željezničkih linija financiraju iz europskih fondova samo ako je njima predviđena upotreba opreme ERTMS-a; nadalje, poziva Agenciju da sustavno ocjenjuje usklađenost projekata koje financira EU s tehničkim specifikacijama za interoperabilnost kako bi se izbjegle poteškoće povezane s kompatibilnošću instaliranih verzija ERTMS-a; |
| --- | --- |

49.

ustraje u tome da se projekti novih željezničkih linija financiraju iz europskih fondova samo ako je njima predviđena upotreba opreme ERTMS-a; nadalje, poziva Agenciju da sustavno ocjenjuje usklađenost projekata koje financira EU s tehničkim specifikacijama za interoperabilnost kako bi se izbjegle poteškoće povezane s kompatibilnošću instaliranih verzija ERTMS-a;

| 50. | poziva države članice da odobre smanjenje naknada za pristup pruzi od 75 % tijekom najmanje 10 godina za ona željeznička poduzeća koja su uspješno opremila 100 % svojih lokomotiva osnovnom konfiguracijom 3 ERTMS-a; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice da odobre smanjenje naknada za pristup pruzi od 75 % tijekom najmanje 10 godina za ona željeznička poduzeća koja su uspješno opremila 100 % svojih lokomotiva osnovnom konfiguracijom 3 ERTMS-a;

| 51. | naglašava da je način na koji se izračunava europska potpora za opremanje ERTMS-om, na temelju paušalnog broja prijeđenih kilometara, prilagođen za linearne dionice, ali nije prikladan za gradska čvorišta koja zahtijevaju mnogo vozila i složenu konfiguraciju ERTMS-a na malim udaljenostima; predlaže da se u obzir uzme raspodjela troškova po broju skretnica na pruzi; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je način na koji se izračunava europska potpora za opremanje ERTMS-om, na temelju paušalnog broja prijeđenih kilometara, prilagođen za linearne dionice, ali nije prikladan za gradska čvorišta koja zahtijevaju mnogo vozila i složenu konfiguraciju ERTMS-a na malim udaljenostima; predlaže da se u obzir uzme raspodjela troškova po broju skretnica na pruzi;

o

o o

| 52. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju. |
| --- | --- |

52.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju.

---

(1)  SL L 138, 26.5.2016., str. 44.

1

(2)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

2

(3)  SL L 3, 6.1.2017., str. 6.

3

(4)  SL L 437, 28.12.2020., str. 108.

4

(5)  SL C 86, 6.3.2018., str. 140.

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 оd 27. svibnja 2016. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s „prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim” podsustavima željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 158, 15.6.2016., str. 1.).

6

(7)  Provedbena uredba (EU) 2017/6.

7

(8)  Radni dokument službi Komisije od 14. studenoga 2017. naslovljen „Uspostava učinkovitog i interoperabilnog europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) – daljnji koraci”, SWD(2017)0375.

8

(9)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe (SL L 276, 20.10.2010., str. 22.).

11

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

Aspekti i posljedice pandemije bolesti COVID-19 povezani s trgovinom

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o aspektima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19 povezanima s trgovinom (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 17. lipnja 2020. o uspostavi jednakih uvjeta na tržištu u pogledu stranih subvencija (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 17. lipnja 2020. o uspostavi jednakih uvjeta na tržištu u pogledu stranih subvencija (COM(2020)0253),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Prilagođeni Program rada Komisije za 2020.” (COM(2020)0440) i pismo namjere predsjednice von der Leyen upućeno predsjedniku Sassoliju i kancelarki Merkel od 16. rujna 2020. naslovljeno „Stanje Unije 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Prilagođeni Program rada Komisije za 2020.” (COM(2020)0440) i pismo namjere predsjednice von der Leyen upućeno predsjedniku Sassoliju i kancelarki Merkel od 16. rujna 2020. naslovljeno „Stanje Unije 2020.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022),

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. na temu „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini te njegov akcijski plan u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. na temu „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini te njegov akcijski plan u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (1), 9. lipnja 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (2), od 20. svibnja 2021. naslovljenu „Oblikovanje digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače” (3), od 25. ožujka 2021. o uspostavi strategije EU-a za održivi turizam (4), od 10. ožujka 2021. naslovljenu „Uspostava mehanizma EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika koji je usklađen s pravilima WTO-a” (5), od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (6), od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (7), od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (8), od 7. listopada 2020. naslovljenu „Provedba zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018.” (9), od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (10), od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (11), od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (12) i od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (1), 9. lipnja 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (2), od 20. svibnja 2021. naslovljenu „Oblikovanje digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače” (3), od 25. ožujka 2021. o uspostavi strategije EU-a za održivi turizam (4), od 10. ožujka 2021. naslovljenu „Uspostava mehanizma EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika koji je usklađen s pravilima WTO-a” (5), od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (6), od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (7), od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (8), od 7. listopada 2020. naslovljenu „Provedba zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018.” (9), od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (10), od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (11), od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (12) i od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (13),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora Europskog parlamenta za međunarodnu trgovinu od 15. travnja 2021. o izvješću naslovljenom „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora Europskog parlamenta za međunarodnu trgovinu od 15. travnja 2021. o izvješću naslovljenom „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0190/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0190/2021),

| A. | budući da je bolest COVID-19 prouzročila globalnu pandemiju, što je dovelo do dosad nezabilježene globalne zdravstvene, gospodarske, socijalne i humanitarne krize, koja je izazvala uska grla i poremećaje dosad nezabilježenih razmjera u međunarodnoj trgovini, čime je došlo do njezina oštrog pada kako se virus širio, do naglog smanjenja globalne proizvodnje i zaposlenosti, do pada razine izravnih stranih ulaganja i povećanja geopolitičkih napetosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je bolest COVID-19 prouzročila globalnu pandemiju, što je dovelo do dosad nezabilježene globalne zdravstvene, gospodarske, socijalne i humanitarne krize, koja je izazvala uska grla i poremećaje dosad nezabilježenih razmjera u međunarodnoj trgovini, čime je došlo do njezina oštrog pada kako se virus širio, do naglog smanjenja globalne proizvodnje i zaposlenosti, do pada razine izravnih stranih ulaganja i povećanja geopolitičkih napetosti;

| B. | budući da je pandemija pokazala strateške slabe točke u opskrbnim lancima u EU-u i svijetu, uključujući one za ključne sirovine i osnovne medicinske proizvode kao što su osobna zaštitna oprema i aktivni farmaceutski sastojci, te je istaknula potrebu za većom otpornošću i diversifikacijom na globalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je pandemija pokazala strateške slabe točke u opskrbnim lancima u EU-u i svijetu, uključujući one za ključne sirovine i osnovne medicinske proizvode kao što su osobna zaštitna oprema i aktivni farmaceutski sastojci, te je istaknula potrebu za većom otpornošću i diversifikacijom na globalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| C. | budući da je izbijanje bolesti COVID-19 dodatno povećalo nejednakosti i dovelo do veće zabrinutosti među građanima u vezi s gubitkom radnih mjesta u određenim sektorima, prirodom rada koja se mijenja i pritiskom na plaće i prava radnika; budući da se ti problemi moraju riješiti kako bi se zadržala javna potpora globalnoj trgovini; |
| --- | --- |

C.

budući da je izbijanje bolesti COVID-19 dodatno povećalo nejednakosti i dovelo do veće zabrinutosti među građanima u vezi s gubitkom radnih mjesta u određenim sektorima, prirodom rada koja se mijenja i pritiskom na plaće i prava radnika; budući da se ti problemi moraju riješiti kako bi se zadržala javna potpora globalnoj trgovini;

| D. | budući da zbog pandemije bolesti COVID-19 postoji opasnost od zastoja u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena, no globalno djelovanje i suradnja su nam potrebni kako bismo razvili politike i istaknuli klimatsko djelovanje u unutarnjoj i vanjskoj politici jer samo cjepivo neće biti dovoljno za rješavanje socijalne, okolišne i gospodarske krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da zbog pandemije bolesti COVID-19 postoji opasnost od zastoja u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena, no globalno djelovanje i suradnja su nam potrebni kako bismo razvili politike i istaknuli klimatsko djelovanje u unutarnjoj i vanjskoj politici jer samo cjepivo neće biti dovoljno za rješavanje socijalne, okolišne i gospodarske krize prouzročene bolešću COVID-19;

| E. | budući da, unatoč tomu što je Europska unija znatno smanjila svoje domaće emisije stakleničkih plinova, one koje su dio uvoza neprestano rastu, čime se ugrožavaju nastojanja Unije da smanji svoj globalni otisak emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

E.

budući da, unatoč tomu što je Europska unija znatno smanjila svoje domaće emisije stakleničkih plinova, one koje su dio uvoza neprestano rastu, čime se ugrožavaju nastojanja Unije da smanji svoj globalni otisak emisija stakleničkih plinova;

| F. | budući da će prema procjenama Međunarodnog monetarnog fonda (14) međunarodna trgovina robom i uslugama u 2022. porasti za 8,4 %, a trgovinska politika mora imati istaknutu ulogu u oporavku od pandemije bolesti COVID-19; budući da se komunikacija Komisije o reviziji trgovinske politike mora dopuniti kontinuiranim dijalogom i transparentnošću s Europskim parlamentom, koji će imati ključnu ulogu u njezinoj provedbi, kao i strategijom za povećanje otpornosti i strateške autonomije EU-a, uključujući prilagođene političke mjere i instrumente u području domaće proizvodnje, vraćanje proizvodnje u obližnje zemlje, diversifikaciju dobavljača i stvaranje zaliha; |
| --- | --- |

F.

budući da će prema procjenama Međunarodnog monetarnog fonda (14) međunarodna trgovina robom i uslugama u 2022. porasti za 8,4 %, a trgovinska politika mora imati istaknutu ulogu u oporavku od pandemije bolesti COVID-19; budući da se komunikacija Komisije o reviziji trgovinske politike mora dopuniti kontinuiranim dijalogom i transparentnošću s Europskim parlamentom, koji će imati ključnu ulogu u njezinoj provedbi, kao i strategijom za povećanje otpornosti i strateške autonomije EU-a, uključujući prilagođene političke mjere i instrumente u području domaće proizvodnje, vraćanje proizvodnje u obližnje zemlje, diversifikaciju dobavljača i stvaranje zaliha;

| G. | budući da je EU, kao najveći trgovinski blok na svijetu i sa svojom opsežnom mrežom trgovinskih sporazuma, najveći akter na svjetskoj trgovinskoj sceni i budući da se nalazi u jedinstvenom položaju da surađuje globalno, usmjerava provedbu okvira standarda, vrijednosti i održivosti EU-a u partnerskim zemljama te da osigurava održiv oporavak svjetskoga gospodarstva u skladu s europskim zelenim planom i Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU, kao najveći trgovinski blok na svijetu i sa svojom opsežnom mrežom trgovinskih sporazuma, najveći akter na svjetskoj trgovinskoj sceni i budući da se nalazi u jedinstvenom položaju da surađuje globalno, usmjerava provedbu okvira standarda, vrijednosti i održivosti EU-a u partnerskim zemljama te da osigurava održiv oporavak svjetskoga gospodarstva u skladu s europskim zelenim planom i Pariškim sporazumom;

| H. | budući da su podjele unutar Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i hitna potreba za njezinom reformom zakomplicirale koordinirane napore za održavanje globalnih lanaca opskrbe otvorenima, a prioritet sad mora biti ponovna izgradnja povjerenja u multilateralne institucije kao subjekte koji mogu pružiti globalne odgovore brzim napretkom u raspravama o trgovinskoj i zdravstvenoj inicijativi WTO-a; |
| --- | --- |

H.

budući da su podjele unutar Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i hitna potreba za njezinom reformom zakomplicirale koordinirane napore za održavanje globalnih lanaca opskrbe otvorenima, a prioritet sad mora biti ponovna izgradnja povjerenja u multilateralne institucije kao subjekte koji mogu pružiti globalne odgovore brzim napretkom u raspravama o trgovinskoj i zdravstvenoj inicijativi WTO-a;

| I. | budući da je važna bliska suradnja između WTO-a i drugih međunarodnih tijela, posebno Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), institucija UN-a i Svjetske banke, kako bi se kriza riješila na sveobuhvatan način uz obraćanje posebne pozornosti na zdravstvene i gospodarske posljedice u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

I.

budući da je važna bliska suradnja između WTO-a i drugih međunarodnih tijela, posebno Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), institucija UN-a i Svjetske banke, kako bi se kriza riješila na sveobuhvatan način uz obraćanje posebne pozornosti na zdravstvene i gospodarske posljedice u zemljama u razvoju;

Pravedni, otporni i zeleni vrijednosni lanci

| 1. | naglašava da se trgovinska politika nalazi na prekretnici; primjećuje da se geopolitička stvarnost promijenila i naglašava da se EU tek treba pozicionirati u tom novom okružju; uvjeren je da je zbog bolesti COVID-19 ojačana potreba za temeljitom revizijom trgovinske politike EU-a; naglašava da je Parlament spreman aktivno doprinositi reviziji trgovinske politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe važnost pravednih, otpornih i održivih vrijednosnih lanaca u kojima se poštuju ljudska prava, radnička prava i standardi zaštite okoliša; podsjeća da bi obvezna dužna pažnja u svim lancima opskrbe trebala biti instrument za postizanje tog cilja; naglašava da je potrebno posvetiti više pozornosti ranjivom položaju mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MMSP-ova) u EU-u te posebno u zemljama u razvoju, s obzirom na to da je vjerojatnije da će velika poduzeća prevladati egzogene šokove; ističe važnost upotrebe strateškog predviđanja za povećanje pripravnosti EU-a i zemalja u razvoju i njihove otpornosti na sve buduće šokove i zdravstvene krize, uključujući pojavu novih mutacija bolesti i budućih pandemija, s ciljem razvoja strategija i odgovora otpornih na promjene u budućnosti; ističe da bi ključni stup održive strategije EU-a za lanac opskrbe bio zahtijevati od poduzeća koja su uvelike izložena međunarodnim opskrbnim lancima da podliježu pravno obvezujućim zahtjevima u pogledu izvješćivanja u kontekstu predstojeće revizije Direktive o nefinancijskom izvješćivanju (15); |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži da EU osigura da trgovina funkcionira i za one koji se nalaze u gospodarski nepovoljnom položaju; u tom pogledu podsjeća da su posebne mjere za promicanje „poštenih i etičkih trgovinskih sustava” na koje se Komisija obvezala u okviru strategije „Trgovina za sve” postale još relevantnije u aktualnim okolnostima s obzirom na to da se inicijativama za pravednu trgovinu „odozdo prema gore” može osigurati da trgovina koristi subjektima u gospodarski nepovoljnom položaju u lancu opskrbe; ističe važnost predvidljivih dugoročnih narudžbi i prima na znanje takve uspješne sustave naručivanja u sektoru pravedne trgovine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da promiče inicijative za pravednu trgovinu s pomoću programa EU-a koji uključuju mlade i privatni sektor, u vanjskom djelovanju općenito, u provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju, preko delegacija EU-a te nagrađivanjem primjera najbolje prakse i olakšavanjem razmjene znanja među lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima, civilnim društvom, školama i sveučilištima u EU-u, među ostalim i proširenjem Nagrade „Gradovi EU-a za pravednu i etičnu trgovinu” na škole i sveučilišta te uspostavom godišnjeg tjedna pravedne trgovine u Bruxellesu u organizaciji Komisije; zahtijeva da Komisija podnese izvješće o potpori inicijativama EU-a i država članica o pravednoj trgovini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da globalni vrijednosni lanci često uključuju asimetrične učinke, uključujući one na najslabije razvijene zemlje, nejednaku raspodjelu rizika te nerazmjerno nepovoljan učinak na žene; žali zbog činjenice da je ta nejednaka raspodjela tijekom pandemije dovela do toga da su neka europska poduzeća prebacila troškove manje potražnje na svoje opskrbne lance u cijelosti, uključujući one u zemljama u razvoju, i otkazala narudžbe koje su već proizvedene, a u nekim slučajevima čak i otpremljene; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama, lokalnim vladama, privatnim sektorom i civilnim društvom kako bi se postigla pravednija raspodjela negativnih učinaka u svim dijelovima lanaca opskrbe; poziva Komisiju da do kraja 2021., godine koju je UN proglasio Međunarodnom godinom za iskorjenjivanje dječjeg rada, predstavi konkretne prijedloge u skladu sa svojim obećanjem o „nultoj toleranciji dječjeg rada”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je lanac vrijednosti u turizmu jedan od glavnih industrijskih ekosustava Europe; u tom pogledu ističe da zbog ograničenja putovanja i lanaca opskrbe te poremećaja izazvanih krizom prouzročenom bolešću COVID-19 sektori povezani s turizmom, kao što su ugostiteljstvo te drugi veliki sektori (zrakoplovstvo, automobilski sektor, proizvodnja čelika, brodogradnja i pomorstvo), doživljavaju trgovinski i gospodarski slom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su učinkovita pravila kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje i jednaki uvjeti za europska poduzeća, i na unutarnjem tržištu i na tržištima trećih zemalja, nužna kako bi se zajamčili uzajamno korisni trgovinski odnosi s međunarodnim partnerima i zaštitilo jedinstveno tržište od agresivnih investicijskih strategija aktera izvan EU-a koji pokušavaju iskoristiti aktualnu krizu; u tom pogledu ističe važnost instrumenata za zaštitu trgovine; ističe da bi uredba o provedbi trebala pružiti pozitivan doprinos cilju jamčenja poštenog tržišnog natjecanja i jednakih uvjeta za sve te naglašava da su poglavlja o trgovini i održivom razvoju sastavni dio trgovinske politike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da tijekom 2021. brzo dovrši paket instrumenata trgovinske zaštite EU-a s pomoću zakonodavnih prijedloga poduprtih procjenama učinka, pri čemu će se dati prednost instrumentu za suzbijanje prisile, instrumentu za rješavanje poremećaja prouzročenih stranim subvencijama i poduzećima u državnom vlasništvu te zaključivanju pregovora o instrumentu za međunarodnu javnu nabavu; ističe prisilni učinak izvanteritorijalnih sankcija trećih zemalja i potrebu za zaštitom funkcioniranja financijskih instrumenata od takvih mjera; uviđa važnost javne financijske intervencije tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uvjeren je da otvorenost treba ići ruku pod ruku sa zaštitom naših strateških sektora i da bi trebala biti usko povezana s ambicioznom i naprednom industrijskom politikom u skladu sa zelenim planom i digitalnom strategijom, čime se mogu povećati kapaciteti EU-a za podnošenje budućih šokova u strateškim sektorima, potaknuti gospodarski oporavak i zajamčiti konkurentnost poduzeća EU-a, kako bi se stvorila kvalitetna radna mjesta i osiguralo da Europa ima ključnu ulogu u proizvodnji inovativne robe i budućih usluga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi diversifikacija i otpornost opskrbnog lanca trebale biti glavni prioritet revidirane trgovinske politike EU-a; ističe povezivanje trgovinskih i sigurnosnih interesa i traži razmjerno jačanje i provedbu provjere izravnih stranih ulaganja, čime bi se dopunili i poduprli napori država članica da provedu takvu provjeru kako bi se zaštitili europski strateški sektori, te spriječilo uspostavljanje štetnih i iskoristivih gospodarskih ovisnosti o akterima izvan EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uvjeren je da EU previše ovisi o ograničenom broju dobavljača određenih ključnih sirovina, robe i usluga, posebno medicinskih i farmaceutskih proizvoda, i da to ugrožava njegovu stratešku autonomiju i geopolitičke ciljeve; ustraje u tome da bi EU trebao prevladati tu neželjenu ovisnost horizontalnom kombinacijom politika za poticanje poduzeća na stvaranje zaliha, povećanje proizvodnje, diversifikaciju strategija nabave i, prema potrebi, promicanje vraćanja proizvodnje u obližnje zemlje ili matičnu zemlju, čime bi se mogle stvoriti nove trgovinske mogućnosti za partnere u istočnom i južnom susjedstvu, a što mora biti popraćeno regulatornim približavanjem u strateškim sektorima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe rizike za ključne lance opskrbe koji su postali očiti u krizi nastaloj zbog bolesti COVID-19 i poziva Komisiju da u svojoj predstojećoj industrijskoj strategiji posveti posebnu pozornost održivosti opskrbnih lanaca EU-a i utvrdi koji bi opskrbni lanci mogli imati koristi od povećanja otpornosti putem diversifikacije opskrbe, vraćanja proizvodnje i stvaranja zaliha; no smatra da bi poduzeća u konačnici sama trebala odlučivati o tome kako upravljati svojim globalnim opskrbnim lancima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi Komisija trebala promicati kružno gospodarstvo na globalnoj razini i ističe ulogu koju bi trgovinski sporazumi trebali imati u jačanju ciljeva kružnoga gospodarstva, diversifikaciji opskrbe i jačanju otvorenih trgovinskih odnosa za ključnu robu i usluge te da skraćivanje ili mijenjanje opskrbnih lanaca u susjedstvu EU-a i Africi može imati pozitivan učinak na njihov održiv, zelen, uključiv i otporan gospodarski rast, kao i na strateške interese EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da su lanci opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima EU-a ostali operativni tijekom pandemije, no žali zbog činjenice da su ograničenja izvoza i trgovinske prepreke prouzročili brojne poremećaje; napominje da se Sustav informiranja o poljoprivrednom tržištu (AMIS), koji okuplja glavne zemlje koje trguju poljoprivrednim proizvodima u cilju povećanja transparentnosti tržišta hrane i odgovora politike za sigurnost opskrbe hranom, može smatrati primjerom dobre prakse; poziva Komisiju da istraži bi li se taj model mogao koristiti i u drugim vrijednosnim lancima; podupire mjere za olakšavanje trgovine poduzete radi promicanja standarda sigurnosti hrane te sanitarnih i fitosanitarnih mjera kao odgovor na bolest COVID-19; napominje da je prema Svjetskom programu UN-a za hranu zbog bolesti COVID-19 broj osoba izloženih riziku od akutne nestašice hrane 2020. u zemljama s niskim i srednjim dohotkom porastao na 265 milijuna, što je povećanje od 130 milijuna u odnosu na 2019.; poziva Komisiju da u suradnji s UN-om utvrdi i ispita najprikladnije mjere kojima bi se osiguralo da ta pandemija ne izazove prehrambenu krizu u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da osmisli strategiju digitalne trgovine kojom bi se europskim poduzećima povećao pristup tržištu, ojačala digitalna infrastruktura, uskladili regulatorni okviri, modernizirali trgovinski i carinski instrumenti i zaštitila prava građana EU-a u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (16); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu o tome hoće li se novom tipskom klauzulom EU-a o protoku podataka očuvati prava Europljana na zaštitu podataka i privatnost u slučaju spora s trgovinskim partnerom; ističe da se postojeće i buduće mjere za zaštitu temeljnih prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka ne smiju ugroziti međunarodnim trgovinskim sporazumima; apelira na Komisiju da pri procjeni njihove primjerenosti uzme u obzir relevantne obveze trećih zemalja, uključujući daljnje prijenose podataka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe ubrzanje digitalne revolucije zbog pandemije bolesti COVID-19 i uviđa da je važno da EU preuzme vodeću ulogu u postavljanju standarda za održivo globalno gospodarstvo koje se temelji na digitalnoj tehnologiji i održavanju međunarodnih tokova podataka otvorenima kako bi se brzo prevladao niz prepreka i uskih grla; ističe da EU u svojim bilateralnim i multilateralnim angažmanima te u plurilateralnim pregovorima o e-trgovini i olakšavanju ulaganja može postaviti globalni standard za pravednu i otpornu digitalnu trgovinu; ističe da poglavlje o digitalnoj budućnosti u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine može poslužiti kao predložak za buduće trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

17.

| 18. | traži da se pruže poticaji, među ostalim s pomoću prilagođenih pravnih odredbi o državnoj potpori, za poduzeća iz EU-a kako bi njihovi vrijednosni lanci postali održiviji i kako bi skratila ili prilagodila svoje lance opskrbe ako bi to bilo korisno za gospodarstvo, otpornost, geopolitičke ciljeve i/ili stratešku autonomiju, kako bi se osiguralo da se vanjski socijalni, okolišni i gospodarski troškovi u potpunosti internaliziraju u cijenu u skladu s politikama EU-a kao što su strategija „od polja do stola”, Akcijski plan za kružno gospodarstvo, strategija za biološku raznolikost i pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da temeljito preispita kako se i u kojoj mjeri trgovinskim i investicijskim tokovima odvija prijenos novih i disruptivnih tehnologija iz EU-a u autoritarne države; poziva Komisiju da predloži nove mjere za ograničavanje takvih prijenosa, uključujući suradnju u opskrbnom lancu s partnerima istomišljenicima; traži da se s Tajvanom započne dijalog o poluvodičima; |
| --- | --- |

19.

Trgovinska politika za ključne zdravstvene proizvode: iskustva stečena tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19

| 20. | ističe da upravljanje međunarodnom trgovinom, prema kojem se međunarodna suradnja stavlja ispred tržišnog natjecanja, ima ključnu ulogu u brzom razvoju liječenja i cjepiva, u brzom povećanju proizvodnje, razvoju otpornih globalnih lanaca vrijednosti i pravednom pristupu globalnom tržištu te u tom kontekstu naglašava da bi aktualna pandemija trebala dati poticaj ojačanoj međunarodnoj suradnji i globalnoj pripravnosti na hitne zdravstvene situacije, za što je potrebna dodatna angažiranost EU-a i država članica koje zajedno djeluju kao „Tim Europa”; ističe potrebu za rješavanjem uzroka pandemije i zoonoza povezanih s trgovinom, kao što je utjecaj trgovine na degradaciju biosfere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja prijedlog nekoliko čelnika vlada o međunarodnom sporazumu o odgovoru na pandemiju te traži da se u njega uvrsti čvrst trgovinski stup; ističe da se međunarodnim trgovinskim okvirom mora poticati suradnja i uspostaviti i strukturni mehanizmi i mehanizmi brzog odgovora kako bi se vladama pomoglo da prevladaju izazove povezane sa zdravstvenim krizama; ističe da bi takvi aranžmani trebali s jedne strane obuhvaćati pristup „na strani potražnje” usmjeren na potrebe kojim se omogućuje zajedničko financiranje i globalno koordinirana prethodna kupnja, a s druge strane integriranu strategiju „na strani ponude” za povećanje proizvodnog kapaciteta u cijelom vrijednosnom lancu; smatra da je potrebno ostvariti napredak u području transparentnosti dostupnih zaliha, globalnih opskrbnih mreža, proizvodnih kapaciteta i cijena osnovnih zdravstvenih proizvoda, provedbe i razvoja iznimaka za javnu zdravstvenu sigurnost u okviru prava intelektualnog vlasništva, povećanja globalne mobilnosti osnovnih usluga, zaštite i poticanja otpornosti malih i srednjih poduzeća te razvoja intersekcijskog pristupa za rješavanje negativnog učinka zdravstvenih kriza na rodnu ravnopravnost, jednakost prihoda i položaj manjina; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži da se osnuje novi Odbor za trgovinu i zdravlje na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a kako bi se pripremile smjernice o načinu na koji vlade mogu provesti postojeće iznimke i fleksibilnosti u međunarodnom trgovinskom pravu radi povećanja sigurnosti javnog zdravlja te o tome koji se mehanizmi moraju uspostaviti za poboljšanje globalnog odgovora na zdravstvene krize i postavljanje temelja za trgovinski stup za pregovore o budućem međunarodnom sporazumu o odgovoru na pandemije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da globalni lanci opskrbe sirovinama te proizvodnja i distribucija cjepiva moraju imati koristi od otvorenih trgovinskih odnosa; ističe da protekcionizam u proizvodnji i distribuciji cjepiva može omesti odgovor na globalnu pandemiju; s tim u vezi ističe štetne učinke jednostranih mjera kao što su izvozna ograničenja i zabrane te nedostatak transparentnosti o globalnim zalihama i naknadne špekulacije cijenama u pogledu oskudnih osnovnih dobara, osobito za zemlje s niskim i srednjim dohotkom; stoga traži da EU potiče usvajanje trgovinske i zdravstvene inicijative WTO-a do kraja 2021., da potiče veću globalnu suradnju i da bude mnogo zahtjevniji u pogledu transparentnosti opskrbe, proizvodnje i cijene medicinskih proizvoda, otpornosti globalnih zdravstvenih sustava te dostupnih i cjenovno pristupačnih medicinskih proizvoda i usluga; traži da EU zajamči da se u cijelosti objave budući ugovori o prethodnoj kupnji, osobito za cjepiva nove generacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | traži od EU-a da objedini obveze u pogledu poslovnih tajni, vlasničkih podataka i prijenosa tehnologije te da zahtijeva nužnu transparentnost dobavljača, uključujući analizu troškova i dobiti po proizvodu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | stoga je zabrinut zbog novog povećanja ograničenja izvoza cjepiva u glavnim zemljama proizvodnje kao što su SAD, Ujedinjena Kraljevina, Kina i Indija te u manjoj mjeri EU i ističe da bi to moglo ugroziti brzo povećanje kapaciteta za proizvodnju cjepiva na globalnoj razini, omesti proizvodne lance i dovesti do odmazde; apelira na Komisiju da surađuje sa zemljama proizvođačima kako bi se brzo uklonile izvozne prepreke; ponovno potvrđuje da je mehanizam EU-a za odobravanje izvoza privremena mjera koja se upotrebljava samo kao krajnja mjera i da bi se trebala razviti u mehanizam transparentnosti; ustraje u pravodobnom i sveobuhvatnom pristupu takvim podacima; ističe da se većom transparentnošću povećalo povjerenje građana EU-a u uvođenje cjepiva u EU-u i upravljanje pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iznimno je zabrinut zbog sve većeg broja varijanti virusa COVID-19; ističe da bi nedostatak proizvodnje i distribucije cjepiva u trećim zemljama mogao dovesti do povećanja broja novih i različitih vrsta varijanti; uviđa da je EU jedan od najvećih izvoznika cjepiva u treće zemlje, no da u apsolutnom smislu taj izvoz još nije dovoljan za svladavanje globalne pandemije; naglašava da instrument COVAX trenutačno ne može distribuirati cjepiva najugroženijima u skladu s potražnjom; ističe da pravodoban globalni pristup cjepivima može doprinijeti oporavku i otpornosti globalnoga gospodarstva, kao i gospodarstva EU-a; apelira na Komisiju da nastavi s učinkovitom diplomacijom za osiguranje cjepiva i medicinske opskrbe kako bi se ojačala vjerodostojnost EU-a i njegova diplomatska vidljivost te traži da se ulože veći međunarodni napori kako bi se ubrzala dostava cjepiva sustavu COVAX; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi cjepiva protiv virusa COVID-19 i njegovih varijanti trebala biti svjetsko javno dobro te da bi se hitni multilateralni napori trebali usmjeriti na ravnomjernu distribuciju cjepiva diljem svijeta, brzo povećanje globalnih proizvodnih kapaciteta te uspostavljanje učinkovitih partnerstava i prijenosa tehnologije, što uključuje i zemlje s niskim i srednjim dohotkom; ističe da je, na temelju stečenih iskustava, ključno nastaviti poboljšavati okvire javno-privatnog partnerstva koji stoje iza razvoja i proizvodnje cjepiva i drugih bitnih zdravstvenih tehnologija; pozdravlja globalni sastanak na vrhu o lancu opskrbe i proizvodnji cjepiva C19 održan 8. i 9. ožujka 2021. te traži uspostavu strukturnih platformi za brzo povećanje proizvodnje cjepiva u više zemalja, što bi moglo biti u obliku klirinške kuće javno-privatnog partnerstva radi okupljanja privatnih i javnih strana kako bi se omogućila i proširila partnerstva, pratila uska grla i utvrdile mjere za potporu proizvodnji i uvođenju cjepiva; ističe napore koje je glavna direktorica WTO-a uložila kako bi se članice uključile u raspravu o trgovinskim i zdravstvenim inicijativama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da međunarodna trgovinska politika mora imati proaktivnu ulogu u tom pothvatu olakšavanjem trgovine sirovinama, ublažavanjem nestašice kvalificiranog i iskusnog osoblja, rješavanjem problema u lancu opskrbe i preispitivanjem globalnog okvira za prava intelektualnog vlasništva za buduće pandemije; u tom pogledu ustraje u potrebi za konstruktivnim dijalogom o privremenom odstupanju od Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) kako bi se zajamčilo da se zemlje tijekom pandemije ne suočavaju s odmazdom zbog kršenja patenata povezanih s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da su istraživači i industrija uložili velike napore u razvoj novih dijagnoza, terapija i cjepiva protiv bolesti COVID-19; ističe ključnu ulogu koju imaju resursi javnog sektora, čime se farmaceutskim poduzećima omogućuje da smanje rizik za cijeli lanac vrijednosti cjepiva financiranjem i velikim subvencijama za istraživanje i razvoj, kao i s pomoću sporazuma o prethodnoj kupnji velikih razmjera; ističe i temeljni doprinos zdravstvenih radnika, pacijenata, osoba koje su preživjele COVID-19 i šire javnosti koja je sudjelovala u kliničkim ispitivanjima i drugim istraživačkim i razvojnim aktivnostima u vezi s različitim terapijama i cjepivima; smatra da multilateralni pravni okvir za prava intelektualnog vlasništva može pružiti zaštitu i poticaje koji su ključni za pripravnost na buduće pandemije i uviđa njegovu ulogu u olakšavanju široke i dosad nezabilježene suradnje među vladama, istraživačkim institucijama i farmaceutskim poduzećima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe ključnu važnost otvorene tehnologije, znanja i iskustva te razmjene istraživanja za učinkovit odgovor na pandemiju i potpunog sudjelovanja farmaceutskih poduzeća u multilateralnim inicijativama kao što su C-TAP (pričuva za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19) i novoosnovani WHO-ov centar za prijenos tehnologije kako bi se iskoristio njihov puni potencijal; |
| --- | --- |

30.

Trgovina i održivi razvoj

| 31. | podupire promicanje europskog zelenog plana i europske digitalne strategije u komunikaciji o reviziji trgovinske politike i traži odlučnu trgovinsku politiku usmjerenu na multilateralizam, otpornost i održivost u skladu s obvezama EU-a o provedbi ciljeva održivog razvoja UN-a; traži da se donese konkretan akcijski plan i raspored kako bi ta ambicija postala stvarnost; stoga poziva Komisiju da surađuje s partnerima u ažuriranju postojećih sporazuma o trgovini i ulaganjima primjenom njihovih klauzula o reviziji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja uvrštenje Pariškog sporazuma kao ključnog elementa u svaki budući sporazum o trgovini, ulaganjima i partnerstvu; naglašava da su ratifikacija temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (MOR) i poštovanje ljudskih prava preduvjeti za sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini; traži da Unija surađuje s budućim i postojećim trgovinskim partnerima u cilju ratifikacije i učinkovite provedbe drugih važećih konvencija MOR-a i multilateralnih sporazuma o okolišu prilikom revizije i pregovaranja o sporazumima; traži da se u svaki trgovinski sporazum uvrste ambiciozna poglavlja o rodu, jačanju položaja žena i MSP-ovima te posebna poglavlja o digitalnoj trgovini; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 jedinstvena prilika za utvrđivanje programa za promicanje održivog rasta; stoga poziva Komisiju da ubrza preispitivanje akcijskog plana u 15 točaka za poglavlja o trgovini i održivom razvoju tijekom 2021. kako bi se on mogao primijeniti u aktualnim pregovorima; očekuje da se u preispitivanju razmotri provedivost te u tom pogledu podsjeća na neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske o trgovini, socijalnim gospodarskim učincima i održivom razvoju (17); predlaže da se razmotri barem nedavno ostvaren napredak u pogledu provedivosti trgovinske politike EU-a, odnosno da se na nepridržavanje sporazuma od strane partnerskih zemalja može odgovoriti jednostranim sankcijama kao krajnjom mjerom, primjerice uvođenjem carina ili kvota za određene proizvode ili unakrsnom suspenzijom drugih dijelova sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Vijeće i Komisiju da u poglavlja o trgovini i održivom razvoju te u poglavlje o poljoprivredi uvrste odredbe o dobrobiti životinja, pravednoj trgovini i kružnom gospodarstvu; ističe ulogu glavnog službenika za provedbu trgovinskih pravila u tom pogledu i traži blisku suradnju s Odborom Europskog parlamenta za međunarodnu trgovinu u praćenju i nadzoru provedbe trgovine i održivog razvoja; poziva Komisiju da iskoristi iskustva stečena u radu nedavnog stručnog povjerenstva kako bi poglavlja o trgovini i održivom razvoju obuhvatila plan s konkretnim i provjerljivim obvezama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog toga što elektronika široke potrošnje i dalje ima povlašteni tretman u odnosu na zelene proizvode te da carine i trgovinske prepreke djeluju na štetu održive trgovine; ističe da bi uklanjanje carina i prepreka trgovini za zelenu robu i usluge trebalo osmisliti u skladu s pravilima WTO-a kako bi se doprinijelo inovativnim rješenjima u borbi protiv klimatske krize i doprinijelo ciljevima zelenog plana, kao i ciljevima održivog razvoja i održivom razvoju u cijelom svijetu; traži da Komisija razmotri instrumente za rješavanje tih poremećaja i da riječi zelenog plana pretoči u djela njegovom provedbom u svim aspektima trgovinske politike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da visoki početni troškovi, koji bi se mogli vratiti samo s vremenom, i nedostatak znanja i opreme trenutačno ometaju ili usporavaju zemlje u razvoju u njihovoj zelenoj i digitalnoj tranziciji; zahtijeva da se Komisija koristi svim dostupnim trgovinskim instrumentima i politikama razvojne suradnje kako bi povećala financijsku potporu, tehničku pomoć, prijenos tehnologije, izgradnju kapaciteta i digitalizaciju radi osnaživanja zemalja u razvoju i omogućivanja da postignu održivu otpornost te da bolje primjenjuju dužnu pažnju u cijelom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | traži da EU preuzme vodeću ulogu u multilateralnom okviru radi suradnje sa zemljama istomišljenicama i trgovinskim partnerima u provedbi snažnog programa zaštite okoliša, uključujući postupni razvoj disciplina, kako bi se ukinule subvencije kojima se narušava tržište i koje su štetne za okoliš u trgovinskim sporazumima i u WTO-u, uključujući pravila o subvencijama za fosilna goriva, oslanjajući se na načelo „nenanošenja znatne štete”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost izrade procjena učinka na održivost na prethodnoj osnovi, u sredini razdoblja i na naknadnoj osnovi, u skladu s konkretnim vremenskim okvirom, uz što ranije rješavanje mogućih rizika te, ako se u naknadnim procjenama pokaže da je to potrebno, rješavanje negativnih učinaka; poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o tekućim i dovršenim procjenama učinka; naglašava potrebu za razvojem sveobuhvatnog okvira s konkretnim ciljevima kako bi se potaknuo napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i provedbi zelenog plana i Programa MOR-a za dostojanstven rad u trgovinskim i investicijskim sporazumima; ističe da bi se novi sporazumi trebali sklapati tek nakon što se ispune ti ciljevi te da bi u skladu s tim trebalo revidirati postojeće sporazume; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da su transparentnost, dijalog i dobra komunikacija s građanima i dionicima ključni za stvaranje potpore trgovinskoj politici i iskorištavanje njezinih koristi; stoga pozdravlja pristupnik Acces2Markets i napore Komisije u promicanju tog instrumenta; ustraje u tome da uloga i odgovornosti civilnog društva i domaćih savjetodavnih skupina, čija bi se uloga praćenja mogla dodatno proširiti, moraju biti jasno definirane u političkim i trgovinskim sporazumima EU-a te da financijska pomoć mora biti popraćena mjerama za izgradnju kapaciteta kako bi mogla učinkovito funkcionirati; ističe potencijal delegacija EU-a u podupiranju rada domaćih savjetodavnih skupina trećih zemalja te u praćenju i provedbi trgovinskih sporazuma, uz posvećivanje posebne pozornosti potpori MSP-ovima u ostvarivanju koristi od sporazuma i mjera za olakšavanje trgovine; žali zbog nedostatka sveobuhvatne strukture u tom pogledu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava de je u nadziranju trgovinske politike EU-a potrebna veća usklađenost i transparentnost; ističe potrebu za dosljednim, jasnim, mjerljivim i objektivnim kriterijima za trgovinsku politiku EU-a i angažman građana EU-a, boljim dijalogom između Komisije i Parlamenta, većom usklađenosti politika i boljim nadzorom nad svim aspektima trgovinske politike; naglašava ulogu prethodne procjene, procjene u sredini razdoblja i naknadne procjene učinka na održivost u tom pogledu; poziva Komisiju da surađuje s Parlamentom u svim fazama svojih prijedloga, poduzme daljnje radnje u pogledu prijedloga domaćih savjetodavnih skupina, oživi dijalog s civilnim društvom i intenzivnije surađuje s civilnim društvom u Europskom gospodarskom i socijalnom odboru (EGSO); traži da Parlament organizira redovita savjetovanja s domaćim savjetodavnim skupinama; |
| --- | --- |

40.

Multilateralizam i geopolitičko mjesto Europe u svijetu

| 41. | poziva Komisiju da utvrdi moguće konkretne i posebne mjere i plan za provedbu koncepta otvorene strateške autonomije te da zajamči da su u raspravi zastupljene sve opcije; sa zabrinutošću primjećuje da su se geopolitičko natjecanje i napetosti ubrzali nakon izbijanja bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na geopolitičku važnost snažne, diversificirane i otporne trgovinske politike EU-a; podsjeća da je visoka stopa energetske ovisnosti EU-a izazov za otvorenu stratešku autonomiju, zbog čega smo prisiljeni ubrzati energetsku tranziciju; naglašava da bi tržišna snaga, vrijednosti i pridržavanje trgovine koja se temelji na suradnji, pravednosti, recipročnosti i pravilima trebali činiti osnovu naše otvorenosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | snažno preporučuje da EU nastoji uspostaviti nova i učvrstiti postojeća partnerstva s istomišljenim partnerima; smatra da plurilateralni trgovinski sporazumi s ograničenim brojem partnera i usredotočeni na strateška pitanja pružaju bolji i konkretniji način provedbe koncepta otvorene strateške autonomije te da bi privukli potporu civilnog društva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | međutim naglašava da bi EU u slučajevima u kojima suradnja nije moguća trebao nastojati ostvariti svoje interese autonomnim mjerama za zaštitu svojih vrijednosti i borbu protiv nepoštenih trgovinskih praksi u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja afirmaciju multilateralizma i opsežne prijedloge za nužnu temeljitu reformu WTO-a u svim njegovim reformama u reviziji trgovinske politike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | slaže se s naglaskom koji je Komisija u svojoj viziji reforme WTO-a stavila na gospodarski oporavak, nepoštene državne subvencije i digitalnu trgovinu te apelira na Komisiju da uloži sve napore kako bi provela svoj program, uključujući ciljeve o rodnoj ravnopravnosti, ljudskim pravima i standardima rada; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe važnost osiguravanja brze povezanosti WTO-a s drugim organizacijama u multilateralnom sustavu, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija, postizanja konsenzusa u Ženevi, osiguravanja zajedničkog rada međunarodnih organizacija na svladavanju globalnih izazova te zaključivanja pregovora o subvencijama za ribarstvo na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava važnost trgovinske i klimatske inicijative WTO-a te ponovno ističe svoju potporu sporazumu o okolišnim dobrima; u tom kontekstu pozdravlja pristup novoga glavne direktorice WTO-a i očekuje od Komisije da je snažno podrži kako bi toj organizaciji dala novi poticaj za rješavanje izazova s kojima se multilateralni trgovinski sustav trenutačno suočava; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava važnost učinkovitog rješavanja sporova pri uspostavi stabilnosti i predvidljivosti u multilateralnom trgovinskom sustavu i potrebu za rješavanjem trenutačne situacije Žalbenog tijela u suradnji s SAD-om kako bi ono ponovno postalo operativno i kako bi se na taj način osiguralo propisno rješavanje trgovinskih sporova; traži od Komisije da u okviru svoje trgovinske i klimatske inicijative WTO-a po potrebi predloži uključivanje stručnog znanja o okolišu u kontekstu rješavanja sporova; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da će oživljavanje pregovaračke funkcije WTO-a imati ključnu ulogu u svakoj znatnoj reformi te organizacije; posebno napominje da je potrebno riješiti problem narušavanja tržišnog natjecanja prouzročenog industrijskim subvencijama i poduzećima u državnom vlasništvu, osobito u Kini, te traži od Komisije da iznese prijedloge za utvrđivanje i razlikovanje kategorija subvencija u skladu s njihovim doprinosom legitimnim javnim ciljevima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da EU mora surađivati s partnerima istomišljenicima na pronalaženju zajedničke osnove za reformu WTO-a u najširem smislu kako bi se oživila pregovaračka funkcija WTO-a; ponovno potvrđuje da je za primjetan napredak u reformi WTO-a potreban širok konsenzus i koalicije partnera istomišljenika; poziva Komisiju da nastavi sudjelovati u plurilateralnim pregovorima kao koraku prema multilateralnim sporazumima; podupire prijedlog Komisije da započne pregovore o plurilateralnom sporazumu o neutralnosti tržišnog natjecanja s partnerima istomišljenicima; uvjeren je da su vodstvo EU-a i transatlantska suradnja ključni za uspjeh svake smislene reforme WTO-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | traži da Komisija aktivno radi na rješavanju neusklađenosti između razine razvoja i razine obveza preuzetih u okviru međunarodnog trgovinskog sustava; naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti zemljama u razvoju i njihovim specifičnim potrebama u pogledu gospodarskog rasta, održivog razvoja i reforme WTO-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra ključnim da se na sljedećoj Ministarskoj konferenciji WTO-a razmotri režim sankcija kako bi se spriječilo da sektori koji nisu odgovorni za nepridržavanje snose posljedice toga što neke članice krše međunarodna trgovinska pravila; |
| --- | --- |

53.

| 54. | slaže se s prijedlogom iz revizije trgovinske politike da bi skupina G20 trebala ojačati suradnju i koordinirati napore na putu prema ugljičnoj neutralnosti i drugim aspektima zelenog plana; no naglašava da će neki članovi skupine G20 morati povećati svoje obveze smanjenja emisija kako bi taj pristup bio učinkovit; poziva Komisiju da uspostavi učinkovit mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podupire novi transatlantski program usmjeren na budućnost i utemeljen na zajedničkim interesima, vrijednostima i ciljevima, čiji je cilj stvaranje protuteže razvoju gospodarske i trgovinske suradnje na Pacifiku, postizanje smislene reforme WTO-a i pronalaženje zajedničkih rješenja za zajedničke probleme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | istodobno uviđa da se neki interesi i dalje razlikuju; poziva i Komisiju i administraciju SAD-a da blisko surađuju u novom političkom kontekstu kako bi se osigurali jednaki uvjeti za poduzeća kako bi se povećao pristup tržištu za poduzeća iz EU-a, da nastave istraživati sporazume o ocjenjivanju sukladnosti i ukidanju industrijskih carina, da se dogovore o ambicioznim socijalnim, tehnološkim i okolišnim normama te da se oslone na uzajamno iskustvo kako bi se te norme učinkovitije promicale na globalnoj razini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | apelira na obje strane da riješe bilateralne trgovinske sporove, podupire suspenziju tarifa Airbus-Boeing i apelira na trajno rješavanje tog pitanja kako bi se pronašlo rješenje za digitalne poreze; apelira na SAD da ukine carine na čelik i aluminij iz odjeljka 232.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | traži da se ulože zajednički napori oko stavljanja radnika i poduzeća u središte trgovinske politike kako bi se izišlo iz pandemije, ubrzao gospodarski oporavak i olakšala trgovina cjepivima i osnovnim medicinskim proizvodima; ponavlja da bismo trebali surađivati kako bismo postigli smislenu reformu WTO-a i ponovnu uspostavu Žalbenog tijela koje dobro funkcionira; potiče obje strane da se pridržavaju obveza WTO-a u okviru Sporazuma o javnoj nabavi i da pronađu zajednička rješenja za zajedničke probleme, no ističe potrebu da EU djeluje samostalno ako je to potrebno; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podupire zajedničku komunikaciju pod nazivom „Novi program EU-a i SAD-a za globalne promjene” i traži brzu uspostavu novog Vijeća za trgovinu i tehnologiju između EU-a i SAD-a; traži blisku suradnju između EU-a i SAD-a u području novih i disruptivnih tehnologija, uključujući zajednička ograničenja izvoza i uvoza u odnosu na autoritarne države; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da trgovinu, klimu i povezane reforme stavi u središte transatlantskih odnosa, istodobno imajući na umu visoku razinu ambicije koju u tom području pokazuje nova vlada SAD-a, a koja bi se trebala temeljiti i na novim pristupima poput onih koji su uvedeni Sporazumom između SAD-a, Meksika i Kanade (USMCA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | svjestan je važnosti trgovinskih odnosa EU-a s Kinom, koja je 2020. postala najveći trgovinski partner EU-a u pogledu trgovine robom; čvrsto smatra da je potreban pristup obilježen većom uravnoteženošću i recipročnošću trgovinskih odnosa EU-a i Kine; naglašava da proces ratifikacije Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganju između EU-a i Kine, koji može započeti tek nakon što EU postigne znatan napredak u razradi primjerenih i učinkovitih autonomnih mjera koje će se primijeniti u naporima oko suzbijanja praksi kojima se narušava tržište i oko zaštite strateških interesa EU-a, uključujući zabranu proizvoda koji se proizvode prisilnim radom, unaprijeđeni paket instrumenata trgovinske zaštite i djelatan mehanizam za sankcije u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe da je ratifikacija Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganju između EU-a i Kine nezamisliva u kontekstu dinamike u širim odnosima EU-a i Kine koja se mijenja te duboko žali zbog neprihvatljive kineske eskalacije uvođenja sankcija za izabrane zastupnike u Europskom parlamentu i europske subjekte jer se time dodatno narušava povjerenje i ometa bilateralna suradnja; ističe da proces ratifikacije tog sporazuma neće započeti dok se ne ukinu kineske sankcije protiv zastupnika i parlamentarnih tijela; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe da će Parlament pomno nadzirati spomenuti sporazum, uključujući njegove odredbe o održivom razvoju, te podsjeća Komisiju da će voditi računa o stanju ljudskih prava u Kini, uključujući Hong Kong, kada se od njega bude tražilo da podrži sporazum o ulaganju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | apelira na Komisiju da nastavi s sporazumom o ulaganju s Tajvanom i pokaže predanost značajnom sudjelovanju u trgovinskim i ulagačkim odnosima te poduzimanju potrebnih koraka prema procjeni učinka, javnom savjetovanju i utvrđivanju opsega prije kraja 2021.; ponovno ističe važnost bilateralnog strukturnog dijaloga, među ostalim o pitanjima povezanima s multilateralizmom i WTO-om, tehnologijom i javnim zdravljem, kao i osnovnu suradnju u pogledu ključnih zaliha kao što su poluvodiči; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja angažiranost revizije trgovinske politike u pogledu Afrike te istočnog i južnog susjedstva na učinkovit, održiv i konstruktivan način te traži konkretne korake za produbljivanje odnosa EU-a s tim partnerima, među ostalim i u području energije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponovno ističe važnost strateškog i održivog partnerstva s jugoistočnom Azijom i Indijom; poziva Komisiju da u tom kontekstu nastavi surađivati s tom regijom i proaktivno promiče trgovinske odnose utemeljene na pravilima za sveobuhvatnu i ambicioznu indo-pacifičku strategiju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 naglasila važnost novog partnerstva s afričkim kontinentom kojim se potiče uključiv i održiv politički pristup; u tom kontekstu ističe da je potrebno riješiti pitanje smanjenja duga i otpisa duga; naglašava da EU treba aktivno podupirati diversifikaciju lanaca vrijednosti unutar Afrike; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja stupanje na snagu kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi kao instrumenta za aktivno praćenje regionalne, gospodarske i političke integracije Afrike te za poboljšanje njezina pristupa globalnim tržištima; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe važnost predanosti EU-a našim trgovinskim odnosima s Latinskom Amerikom i Karibima, uključujući prekomorske zemlje i područja; izražava zabrinutost zbog utjecaja bolesti COVID-19, posebno na žene, u toj regiji; |
| --- | --- |

69.

| 70. | traži od institucija EU-a da kao prioritet zadrže našu trgovinsku i razvojnu suradnju te razvoj veće otpornosti na pandemije i zdravstvene krize; poziva Komisiju da u tu svrhu vodi strukturni dijalog s partnerima u navedenim regijama; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0337.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0277.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0261.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0109.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0071.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0073.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0040.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0321.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0252.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0212.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

(12)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(13)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(14)  Međunarodni monetarni fond, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, travanj 2021.

(15)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

(16)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka, SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(17)  Neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske o trgovini, socijalnim gospodarskim učincima i održivom razvoju, pristupljeno na internetskim stranicama „Nizozemska u međunarodnim organizacijama (permanentrepresentations.nl)”.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Financijske aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 15, 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegov Protokol br. 5 o Statutu Europske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15, 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegov Protokol br. 5 o Statutu Europske investicijske banke (EIB),

| — | uzimajući u obzir klimatsku strategiju i novu politiku kreditiranja u energetskom sektoru, koju je EIB usvojio u studenome 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klimatsku strategiju i novu politiku kreditiranja u energetskom sektoru, koju je EIB usvojio u studenome 2019.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Plan ulaganja za održivu Europu– Plan ulaganja za europski zeleni plan” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Plan ulaganja za održivu Europu– Plan ulaganja za europski zeleni plan” (COM(2020)0021),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 14. siječnja 2020. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 14. siječnja 2020. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020)0022),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1),

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2019. objavljeno 5. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2019. objavljeno 5. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o radu EIB-a za 2019. pod nazivom „Zelena nit” objavljeno 7. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o radu EIB-a za 2019. pod nazivom „Zelena nit” objavljeno 7. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir usvajanje plana djelovanja klimatske banke od strane Upravnog vijeća EIB-a 11. studenoga 2020. i novu klimatsku strategiju EIB-a iz studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usvajanje plana djelovanja klimatske banke od strane Upravnog vijeća EIB-a 11. studenoga 2020. i novu klimatsku strategiju EIB-a iz studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće za 2019. o operacijama EIB-a unutar Europske unije objavljeno 3. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće za 2019. o operacijama EIB-a unutar Europske unije objavljeno 3. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće za 2019. o projektima izvan EU-a koje podupire EIB pod nazivom „Globalni doseg: utjecaj EIB-a izvan Europske unije” (engl. Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union) objavljeno 10. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće za 2019. o projektima izvan EU-a koje podupire EIB pod nazivom „Globalni doseg: utjecaj EIB-a izvan Europske unije” (engl. Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union) objavljeno 10. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2019. objavljeno 5. svibnja, odnosno 7. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2019. objavljeno 5. svibnja, odnosno 7. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a, izvješća o aktivnostima u vezi s istragama prijevara i izvješće o pritužbenom mehanizmu za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a, izvješća o aktivnostima u vezi s istragama prijevara i izvješće o pritužbenom mehanizmu za 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupacije EIB-a za 2019. objavljeno 6. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupacije EIB-a za 2019. objavljeno 6. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir da je EIB 7. listopada 2016. dao odobrenje za ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je EIB 7. listopada 2016. dao odobrenje za ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane Europske unije,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2020. naslovljenu „Plan ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2020. naslovljenu „Plan ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan” (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 11. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i instrumentu Next Generation EU, bolesti COVID-19, klimatskim promjenama, sigurnosti i vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 11. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i instrumentu Next Generation EU, bolesti COVID-19, klimatskim promjenama, sigurnosti i vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2019 naslovljeno „Europski fond za strateška ulaganja: potrebno je poduzeti mjere kako bi se osigurao potpuni uspjeh EFSU-a” objavljeno 29. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2019 naslovljeno „Europski fond za strateška ulaganja: potrebno je poduzeti mjere kako bi se osigurao potpuni uspjeh EFSU-a” objavljeno 29. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o radu EIB-a za 2020. pod nazivom „Rješenja krize” objavljeno 20. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o radu EIB-a za 2020. pod nazivom „Rješenja krize” objavljeno 20. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2020 naslovljeno „Europski savjetodavni centar za ulaganja: osnovan s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no i dalje ograničena učinka” objavljeno 12. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2020 naslovljeno „Europski savjetodavni centar za ulaganja: osnovan s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no i dalje ograničena učinka” objavljeno 12. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (5),

| — | uzimajući u obzir pismo Ombudsmana predsjedniku EIB-a od 22. srpnja 2016. o pitanjima sukoba interesa i odgovor predsjednika EIB-a od 31. siječnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Ombudsmana predsjedniku EIB-a od 22. srpnja 2016. o pitanjima sukoba interesa i odgovor predsjednika EIB-a od 31. siječnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir odluku Ombudsmana u predmetu 2168/2019/KR o odluci Europskog nadzornog tijela za bankarstvo da odobri zahtjev izvršnog direktora da postane glavni direktor financijske lobističke skupine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Ombudsmana u predmetu 2168/2019/KR o odluci Europskog nadzornog tijela za bankarstvo da odobri zahtjev izvršnog direktora da postane glavni direktor financijske lobističke skupine,

| — | uzimajući u obzir izvješće Counter Balancea iz 2019. naslovljeno „Je li EIB ispunio zadaću u borbi protiv prijevara i korupcije? Izazovi za okvir upravljanja Banke EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Counter Balancea iz 2019. naslovljeno „Je li EIB ispunio zadaću u borbi protiv prijevara i korupcije? Izazovi za okvir upravljanja Banke EU-a”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0200/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0200/2021),

| A. | budući da je u skladu s člankom 309. UFEU-a i sudskom praksom Suda Europske unije EIB zadužen za doprinos ostvarenju ciljeva Unije, među ostalim s pomoću različitih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s člankom 309. UFEU-a i sudskom praksom Suda Europske unije EIB zadužen za doprinos ostvarenju ciljeva Unije, među ostalim s pomoću različitih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge;

| B. | budući da u skladu s člankom 18. svojeg Statuta EIB mora osigurati da se njegova sredstva koriste što je racionalnije moguće u interesu Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 18. svojeg Statuta EIB mora osigurati da se njegova sredstva koriste što je racionalnije moguće u interesu Unije;

| C. | budući da je EIB javna podružnica Europske unije za kreditiranje i jedna od najvećih multilateralnih financijskih institucija na svijetu; budući da je EIB, kao posljedica toga, prirodni partner EU-a u provedbi financijskih instrumenata, u bliskoj suradnji s nacionalnim i multilateralnim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

C.

budući da je EIB javna podružnica Europske unije za kreditiranje i jedna od najvećih multilateralnih financijskih institucija na svijetu; budući da je EIB, kao posljedica toga, prirodni partner EU-a u provedbi financijskih instrumenata, u bliskoj suradnji s nacionalnim i multilateralnim financijskim institucijama;

| D. | budući da je EIB preuzeo važnu ulogu u mobilizaciji financijskih sredstava za gospodarstvo, posebno mala i srednja poduzeća, nakon gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 koja je počela 2020. godine; |
| --- | --- |

D.

budući da je EIB preuzeo važnu ulogu u mobilizaciji financijskih sredstava za gospodarstvo, posebno mala i srednja poduzeća, nakon gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 koja je počela 2020. godine;

| E. | budući da EIB ima važnu ulogu u strategiji EU-a za suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem, kako je navela Komisija, s 350 milijardi EUR dodatnih ulaganja potrebnih godišnje za postizanje ažuriranih klimatskih i energetskih ciljeva za 2030.; |
| --- | --- |

E.

budući da EIB ima važnu ulogu u strategiji EU-a za suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem, kako je navela Komisija, s 350 milijardi EUR dodatnih ulaganja potrebnih godišnje za postizanje ažuriranih klimatskih i energetskih ciljeva za 2030.;

| F. | budući da se EIB 2019. obvezao podržati ciljeve europskog zelenog plana, uskladiti sve svoje aktivnosti financiranja s ciljevima Pariškog sporazuma i postati „klimatska banka EU-a”; |
| --- | --- |

F.

budući da se EIB 2019. obvezao podržati ciljeve europskog zelenog plana, uskladiti sve svoje aktivnosti financiranja s ciljevima Pariškog sporazuma i postati „klimatska banka EU-a”;

| G. | budući da je Upravno vijeće EIB-a odobrilo Plan za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025.; |
| --- | --- |

G.

budući da je Upravno vijeće EIB-a odobrilo Plan za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025.;

| H. | budući da je EIB započeo postupak revizije svoje politike kreditiranja u području prometa iz 2011., s ciljem podupiranja pristupačnog, učinkovitog, zelenog i sigurnog prometa; |
| --- | --- |

H.

budući da je EIB započeo postupak revizije svoje politike kreditiranja u području prometa iz 2011., s ciljem podupiranja pristupačnog, učinkovitog, zelenog i sigurnog prometa;

| I. | budući da je potpora MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije (poduzeća srednje vrijednosti) temeljni cilj javne politike EIB-a; budući da je samo 2020. Grupa EIB-a novim financiranjem pružila potporu za više od 425 000 MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; budući da je potpora malim i srednjim poduzećima činila 40 % ukupnog opsega potpisa EIB-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je potpora MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije (poduzeća srednje vrijednosti) temeljni cilj javne politike EIB-a; budući da je samo 2020. Grupa EIB-a novim financiranjem pružila potporu za više od 425 000 MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; budući da je potpora malim i srednjim poduzećima činila 40 % ukupnog opsega potpisa EIB-a;

| J. | budući da ulaganja EIB-a imaju kapacitet za pružanje potpore socijalnom sektoru, uključujući zdravstvo, obrazovanje i stanovanje; |
| --- | --- |

J.

budući da ulaganja EIB-a imaju kapacitet za pružanje potpore socijalnom sektoru, uključujući zdravstvo, obrazovanje i stanovanje;

| K. | budući da je 2020. Europska investicijska banka (EIB) odobrila zajmove u vrijednosti od 10,23 milijardi EUR za projekte izvan Unije, uključujući 2,3 milijardu EUR u najmanje razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

K.

budući da je 2020. Europska investicijska banka (EIB) odobrila zajmove u vrijednosti od 10,23 milijardi EUR za projekte izvan Unije, uključujući 2,3 milijardu EUR u najmanje razvijenim zemljama;

| L. | budući da je Skupina stručnjaka na visokoj razini za europsku financijsku strukturu za razvoj 7. listopada 2019. objavila svoje konačno izvješće u kojem je navela sljedeće tri mogućnosti za uspostavu buduće Europske banke za klimu i održiv razvoj: (a) uspostava na temeljima Europske banke za obnovu i razvoj i aktivnostima EIB-a u području vanjskog financiranja; (b) objedinjavanje vanjskih aktivnosti sadašnjih financijskih institucija EU-a u novoj financijskoj instituciji u mješovitom vlasništvu; (c) prijenos svih vanjskih aktivnosti EIB-a u društvo kći EIB-a sa značajnim drugim dioničarima; budući da je u zaključcima Vijeća iz prosinca 2019. navedeno da bi trebalo razmotriti samo opcije a) i c); budući da rezultati studija izvedivosti za svaku od tih opcija, koji su trebali biti objavljeni u jesen 2020., još uvijek nisu dostupni; |
| --- | --- |

L.

budući da je Skupina stručnjaka na visokoj razini za europsku financijsku strukturu za razvoj 7. listopada 2019. objavila svoje konačno izvješće u kojem je navela sljedeće tri mogućnosti za uspostavu buduće Europske banke za klimu i održiv razvoj: (a) uspostava na temeljima Europske banke za obnovu i razvoj i aktivnostima EIB-a u području vanjskog financiranja; (b) objedinjavanje vanjskih aktivnosti sadašnjih financijskih institucija EU-a u novoj financijskoj instituciji u mješovitom vlasništvu; (c) prijenos svih vanjskih aktivnosti EIB-a u društvo kći EIB-a sa značajnim drugim dioničarima; budući da je u zaključcima Vijeća iz prosinca 2019. navedeno da bi trebalo razmotriti samo opcije a) i c); budući da rezultati studija izvedivosti za svaku od tih opcija, koji su trebali biti objavljeni u jesen 2020., još uvijek nisu dostupni;

| M. | budući da Grupa EIB-a trenutačno radi na izradi smjernica za usklađivanje druge ugovorne strane s ciljevima zaštite okoliša i održivosti; |
| --- | --- |

M.

budući da Grupa EIB-a trenutačno radi na izradi smjernica za usklađivanje druge ugovorne strane s ciljevima zaštite okoliša i održivosti;

Opće napomene

| 1. | izražava veliku zabrinutost zbog ozbiljne makroekonomske neravnoteže koja proizlazi iz krize prouzročene bolešću COVID-19 i njezinog povezanog učinka na održiv gospodarski rast, ulaganje, otpornost, stopu zaposlenosti, obrazovanje i socioekonomsku nejednakost; naglašava da je gospodarska i socijalna kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19 znatno naštetila gospodarskom rastu u EU-u te da je jedna od glavnih posljedica pad ulaganja, koji trenutačno nije dovoljan za ispunjavanje ciljeva EU-a; ističe da je pad javnih i privatnih ulaganja dosegao zabrinjavajuću razinu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe temeljnu ulogu EIB-a kao javne banke EU-a – jedine međunarodne financijske institucije koja je u cijelosti u vlasništvu država članica EU-a i koja se u potpunosti vodi politikama i standardima EU-a – u podupiranju gospodarskog oporavka u postpandemijskom kontekstu i usmjeravanju ulaganja za ostvarenje europskih prioriteta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe ključnu ulogu EIB-a u podupiranju kratkoročnog i srednjoročnog gospodarskog oporavka u kombinaciji s europskim zelenim planom, europskim zakonodavstvom o klimi, europskom industrijskom strategijom, instrumentom za oporavak sljedeće generacije EU-a (NGEU), dugoročnim proračunom EU-a, fondom InvestEU i drugim europskim financijskim instrumentima; pozdravlja financijski angažman EIB-a u okviru programa InvestEU kao način da se pomogne premošćivanju investicijskog jaza u EU-u, čije temeljne uzroke još treba riješiti; osim toga, pozdravlja središnju ulogu EIB-a u pružanju savjetodavne potpore u okviru savjetodavnog centra InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava zaključak Europskog vijeća da bi EIB trebao imati potreban kapital za provedbu politika Unije i poziv Vijeću guvernera EIB-a da se preispita adekvatnost kapitala EIB-a s obzirom na instrumente uključene u VFO i NGEU, kao i doprinos Banke ambicijama Unije u borbi protiv klimatskih promjena i digitalizaciji europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je povećanje kapitala opravdano kako bi se Banci omogućilo pružanje dugoročnog financiranja, poticanje uključivog održivog rasta, socijalne i regionalne kohezije i podupiranje ključnih realnih ulaganja u realnom gospodarstvu koja inače ne bi bila ostvarena, uz zadržavanje trenutačnog statusa AAA, što je važna prednost za Banku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je EIB institucija s visokim stupnjem financijske poluge; poziva dioničare EIB-a da razmisle o optimalnoj strukturi vlasničkog kapitala i da se dogovore o povećanju kapitala, kako u gotovini tako i opozivom; naglašava da bi povećanje kapitala trebalo ići ruku pod ruku s većom transparentnošću, demokratskom odgovornošću, učinkovitošću upravljačke strukture i ekološkom održivošću; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u tom kontekstu poziva Komisiju da prouči mogućnost da bude zastupljena u Vijeću guvernera EIB-a upisom kapitala EIB-a koristeći sredstva iz proračuna EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da će prema planu Komisije za klimatske ciljeve do 2030. u razdoblju 2021. – 2030. EU morati godišnje uložiti 350 milijardi EUR više nego što je to učinio u razdoblju 2011. – 2020.; naglašava da je potrebna još veća uloga EIB-a kako bi se premostio taj nedostatak ulaganja u području klime; poziva Vijeće guvernera da iskoristi mogućnost povoljnih uvjeta kreditiranja kako bi EIB povećao izdavanje i dospijeće obveznica, zadržavajući pritom svoju jaku poziciju kapitala; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nedavno povećanje kapitala Europskog investicijskog fonda (EIF) (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od EIB-a kao javne banke EU-a da uloži najveće moguće zajedničke napore kako bi se ostvarila snažna i politički usmjerena financijska aktivnost u skladu s odgovarajućim pravnim odredbama kojima se osigurava gospodarska učinkovitost, podupire održivi rast i ne ometa pristup visokokvalitetnim javnim uslugama; poziva EIB da prednost da projektima u javnom interesu kojima se promiču politički ciljevi EU-a i održiv gospodarski rast, posebno onima koji inače ne bi bili „unovčivi”, unutar i izvan EU-a, u cilju rješavanja dosad neviđenih globalnih izazova u predstojećim desetljećima, posebno borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EIB da dodatno ojača svoje interne kapacitete i stručnost kako bi zajamčio dugoročnu predanost usmjerenu na misije u svojim partnerstvima, promicao koordinaciju među nacionalnim i regionalnim akterima te dodatno razvio uvjete za preuzimanje većeg rizika u ulaganjima kojima se potiče rast i inovacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost čimbenika dodane vrijednosti koju će EIB pružiti ulaganjima u EU-u; naglašava potrebu za koordinacijom strategija s europskim institucijama i nacionalnim razvojnim bankama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pohvaljuje napore EIB-a u postavljanju ciljeva i potiče ga da ojača provedbu na terenu svojih ekoloških i socijalnih standarda te da poboljša evaluacije gospodarskih, socijalnih i okolišnih učinaka podržanih projekata, kao i njihove dodatnosti i održivosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da EIB svojim aktivnostima mora nastojati izbjeći istiskivanje privatnih ulaganja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost izbjegavanja daljnjih geografskih neravnoteža u kreditnoj aktivnosti EIB-a kako bi se osigurala šira geografska i sektorska raspodjela ulaganja, riješile regionalne razlike, posebno one koje proizlaze iz dugoročnih investicijskih deficita i geografski nepovoljnih položaja, te poboljšala gospodarska i socijalna konvergencija i kohezija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja napore koje je EIB već uložio u tom pogledu, ali naglašava da je potrebno učiniti više jer nedavna izvješća pokazuju trajno visoku razinu geografske koncentracije projekata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EIB da doprinese rješavanju sustavnih nedostataka koji sprečavaju određene regije ili zemlje da u potpunosti iskoriste financijske mogućnosti EIB-a, među ostalim jačanjem svojih napora za proširenje kreditnih aktivnosti, pružanjem tehničke pomoći i savjetodavne potpore, posebno u regijama koje privlače niska ulaganja i koje nisu imale znatne koristi od odstupanja od pravila o državnim potporama tijekom krize uzrokovane pandemijom zbog nedostatka financijskih kapaciteta ili manevarskog prostora države; |
| --- | --- |

17.

Mobilizacija financijskih sredstava radi suočavanja s pandemijom bolesti COVID-19

| 18. | pozdravlja EIB-ovu brzu mobilizaciju gotovo 40 milijardi EUR financijskih sredstava za izvanredne situacije za borbu protiv krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 ugovaranjem kredita, odgodama otplate kredita i mjerama za ublažavanje problema likvidnosti MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osim toga, pozdravlja naknadnu uspostavu europskog jamstvenog fonda u vrijednosti od 25 milijardi EUR kao odgovor na krizu prouzročenu bolešću COVID-19, a osobito njegov pozitivan učinak u pružanju financijske potpore MSP-ovima i zdravstvenom sektoru; međutim, žali zbog sporog uvođenja EGF-a, pri čemu su prvi fondovi odobreni tek krajem 2020. zbog kasnog podnošenja zahtjeva država članica i postupaka poravnanja državnih potpora; naglašava da je EGF osnovan kao privremeni instrument; predlaže da EGF ostane operativan i nakon 2021. s obzirom na dugotrajni učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 i opetovanih ograničenja kretanja u mnogim državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da bi potpora financijskim posrednicima zajamčena EGF-om trebala podlijegati nizu kriterija procjene, kao što su politika zaštite okoliša, socijalna politika i politika korporativnog upravljanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EIB da razmotri predlaganje dodatnih poticaja za već odobrene projekte i kreditne linije kako bi se projekti što prije pokrenuli i kako bi se zajamčila brza provedba fondova; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja uspostavu investicijskog instrumenta u iznosu od 6 milijardi EUR za potporu financiranju zdravstvenog sektora, konkretno medicinske infrastrukture, istraživanja i razvoja cjepiva; poziva EIB da prednost da jačanju sustava javnog zdravstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je u kontekstu odgovora na COVID-19, a od 30. rujna 2020., EIB odobrio 84 operacije unutar EU-a za ukupna ulaganja u iznosu od 23,5 milijardi EUR; također napominje da je 88 % odobrenih operacija dodijeljeno MSP-ovima, poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i zdravstvenom sektoru; ističe važnost podupiranja MSP-ova s obzirom na to da su posljedice pandemije bolesti COVID-19 posebno teške za ta poduzeća; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pokretanje namjenske financijske inicijative u iznosu do 5,2 milijarde EUR kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 kako bi se pružila potpora zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja sudjelovanje EIB-a u COVAX-u, uz ulaganje od 400 milijuna EUR u COVAX Advanced Market Commitment; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da će se s obzirom na uzastopne i nepredvidive valove zaraze bolešću COVID-19 ti instrumenti morati dodatno pojačati, provesti i proširiti; poziva EIB da bude spreman na povećanje postojećih instrumenata pokretanje novih financijskih inicijativa za potporu, ovisno o potrebi; |
| --- | --- |

26.

Preuzimanje uloge klimatske banke EU-a

| 27. | pozdravlja činjenicu da je EIB 2020. 40 % svojih zajmova dodijelio projektima u području okoliša i klime; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja činjenicu da je EIB najveći svjetski izdavatelj zelenih obveznica koje su prikupile 34,6 milijardi EUR za obveznice za klimatsku osviještenost i obveznice za osviještenost o održivosti tijekom 12 godina; poziva EIB da nastavi i proširi izdavanje zelenih obveznica kako bi se povećala likvidnost tog tržišta i da i dalje bude uključen u razvoj standarda EU-a za zelene obveznice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja novi sustav procjene klimatskih rizika (CRA) uspostavljen radi procjene fizičkog rizika od klimatskih promjena u izravnom kreditiranju te predlaže da EIB u svojim akcijskim planovima predloži usklađene metode provjere primjenom, prema potrebi, Uredbe o taksonomiji (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja EIB-ovu predanost podupiranju Akcijskog plana Komisije za održivo financiranje, posebno usklađivanjem s taksonomijom EU-a za praćenje djelovanja u području klime i financiranja ekološke održivosti te usvajanjem kriterija „ne čini bitnu štetu” kao osnove za evaluaciju projekata; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EIB da ispuni svoju obvezu da sve svoje operacije uskladi s ciljevima Pariškog sporazuma što je prije moguće i u vremenskom okviru koji je u skladu s ciljem EU-a da se klimatska neutralnost postigne najkasnije do 2050.; ističe da će razvoj naprednih alternativnih i održivih goriva zahtijevati znatna ulaganja kako bi se prevladala trenutačna tehnološka granica; poziva EIB da uspostavi i sklopi ugovore o zelenoj tranziciji za sektore s visokim razinama emisija kako bi se zajamčilo da njihovi poslovni modeli budu usklađeni s ciljevima klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prepoznaje potrebu da EU i njegove države članice preusmjere tokove kapitala na prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje kako bi naša gospodarstva, poduzeća i društva postali otporniji na klimatske i okolišne šokove i rizike; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja činjenicu da je Upravno vijeće EIB-a usvojilo ambiciozan plan EIB-a za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025., a posebno uključivanje mehanizma za određivanje cijena ugljika u sjeni, koji pruža ključni okvir za potporu tranziciji i provedbi europskog zelenog plana i predstavlja odlučujući korak prema tome da EIB postane klimatska banka EU-a, promiče održiva ulaganja i štiti okoliš tijekom kritičnog desetljeća; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja vodeću ulogu EIB-a u području klime i odluku o povećanju financiranja EIB-a za klimatsku politiku i održivost okoliša, uključujući obnovljive izvore energije, s otprilike 30 % na najmanje 50 % do 2025.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da se planom predviđa uvođenje prijelaznog razdoblja do kraja 2022., što dovodi do kašnjenja u usklađivanju s ciljevima Pariškog sporazuma; poziva EIB da nastoji postići maksimalnu usklađenost s Pariškim sporazumom u tekućim postupcima ocjenjivanja, a najkasnije 2023. potpunu usklađenost s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da će EIB budući rad na provedbi Plana strukturirati oko deset novih akcijskih planova koji će se temeljiti na prvih pet godina provedbe klimatske strategije EIB-a iz 2015.; u tom kontekstu zahtijeva da ga se redovito i u potpunosti obavještava o provedbi Plana; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EIB da uzme u obzir doprinose relevantnih dionika, lokalnih vlasti, sindikata i nevladinih organizacija u svojoj strategiji ulaganja kao klimatskoj banci EU-a i u kontekstu provedbe Plana; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja EIB-ov razvoj procjene rizika za biološku raznolikost i donošenje smjernica za okoliš, klimu i socijalna pitanja o razvoju hidroenergije; podsjeća da je zaštita biološke raznolikosti ključna za održivost EU-a, s ključnim učincima na gospodarstvo, zdravlje i prehrambene uvjete u Europi; poziva EIB da dodatno razvije komponente provjere iz aspekta biološke raznolikosti u svoje financijske instrumente kako bi se izbjegli nepovoljni učinci na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uviđa izazove i napredak ostvaren tijekom provedbe Instrumenta za financiranje prirodnog kapitala; poziva EIB da razmotri uspostavu sastavnice bespovratnih sredstava u okviru tog instrumenta radi pružanja potpore početnom proširenju lokalnih projekata i olakšavanju stvaranja prihoda; smatra da bi evaluaciju Instrumenta trebalo obuhvatiti širom ocjenom EIB-a u vezi s time kako poduprijeti ekosustav i bioraznolikost u EU-u; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja obvezu koju EIB preuzima u klimatskom planu Banke da potporu usmjeri u održivo stočarstvo i mliječnu industriju te da posebno razriješi pitanja u području dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Grupu EIB-a da iskoristi svoje nove operacije i njima podupre ciljeve Strategije održivosti EU-a u području kemikalija, jer bi se time potaknule inovacije za kemikalije, materijale i proizvode koji su sigurnog i održivog dizajna, ciljeve akcijskog plana kružnoga gospodarstva koji se temelji na ciklusima neotrovnih materijala i ciljeve predstojećeg akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja vode, zraka i tla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja predstojeću reviziju EIB-ove politike kreditiranja u području prometa i EIB-ovu obvezu da do kraja 2022. prekine potporu širenju zračnih luka; naglašava važnost što ranijeg usklađivanja prometnog portfelja i politike financiranja prometa EIB-a s Pariškim ugovorom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na brzo donošenje nove strategije za financiranje prometa čiji je cilj dekarbonizacija prometnog sektora EU-a najkasnije do 2050. i promicanje pristupačnih, učinkovitih, zelenih i sigurnih prijevoznih sredstava; u tom kontekstu naglašava da bi EIB trebao nastaviti svoj angažman u financiranju inovacija i zelene tehnologije za zrakoplovstvo; u tom kontekstu traži da se u novoj prometnoj politici u obzir uzmu i geografske značajke regija EU-a, kao što su otočne, najsnažnije i najudaljenije regije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EIB da poveća potporu za prelazak na prijevoz s niskom razinom emisija ugljika, kao što su biciklizam i javni prijevoz, posebno za slabije opskrbljene zajednice i lokalitete; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe ključnu ulogu EIB-a u ispunjavanju ciljeva mehanizma za pravednu tranziciju i poziva na veću predanost i konkretno djelovanje u tom pogledu, tj. putem zajmova za strukturne programe, programa InvestEU i kao financijski partner za instrument za kreditiranje u javnom sektoru; poziva EIB da iskoristi svoju ulogu financijskog partnera za instrument za kreditiranje u javnom sektoru kao priliku za jačanje svojih kapaciteta za financiranje manjih projekata i inicijativa pod vodstvom zajednice te za izgradnju partnerstava s općinama i drugim javnim subjektima kako nitko ne bi bio zapostavljen u procesu gospodarske tranzicije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da države članice i regije imaju različita polazišta; napominje da prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo mora biti uključiv i pravedan te da nitko ne smije biti izostavljen; naglašava da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti građana i radnika koji će biti najviše pogođeni tranzicijom; predlaže da EIB proaktivno surađuje s državama članicama u cilju pružanja potpore regijama u kojima radna mjesta uvelike ovise o industrijama s visokim razinama emisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja novu politiku EIB-a za kreditiranje u području energije i njegovu predanost okončanju ulaganja u fosilna goriva do kraja 2021.; poziva EIB da ocijeni usklađenost ulaganja u projekte s visokim emisijama ugljika iz 2021. s ažuriranim klimatskim ciljevima za 2030.; ustraje u tome da EIB provede načelo energetske učinkovitosti i postavi cilj rješavanja energetskog siromaštva u svim svojim pozajmljivanjima u području energije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja inicijativu Pametno financiranje za pametne zgrade kojom se olakšavaju ulaganja u projekte energetske učinkovitosti; poziva na jačanje ulaganja u stanovanje kojima se promiče energetska učinkovitost i rješavanje energetskog siromaštva te na daljnja ulaganja u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje, također kako bi se doprinijelo strategiji vala obnove; |
| --- | --- |

48.

Potpora za inovacije, MSP-ove, industriju i digitalizaciju

| 49. | smatra da se pogreške iz prošlosti ne bi smjele ponavljati te da su učinkovito ulaganje u inovacije, infrastrukturu, obrazovanje i vještine ključni elementi za oporavak od gospodarske i socijalne krize, jamčenje održivog i uključivog rasta te stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta i dugoročne konkurentnosti; osim toga, naglašava da regulatorno okruženje koje se sastoji od predvidljivih pravila, jednakih uvjeta i administrativne učinkovitosti također doprinosi poticanju privatnih ulaganja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja činjenicu da je EIB 2020. za inovacije i vještine osigurao financiranje u iznosu od 14,43 milijardi EUR; poziva EIB da dodatno ojača svoju potporu inovacijama i vještinama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe važnost uloge EIB-a u uspjehu programa InvestEU u oporavku nakon pandemije; ističe da će EIB i dalje biti glavni ulagački partner za provedbu programa InvestEU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nada se da će se novim programom InvestEU EIB-u omogućiti daljnje preuzimanje rizika u pogledu projekata realnog gospodarstva i potpora posebno malim i srednjim poduzećima, među ostalim i kapitalnom potporom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva, koja čine 99 % svih poduzeća u EU-u i zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi; pozdravlja činjenicu da je EIB 2020. osigurao financiranje za MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, uz ulaganja u ukupnom iznosu od 30,56 milijardi EUR i potporu za 425 000 poduzeća; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponavlja da pružanje potpore mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije mora ostati ključni cilj EIB-a i da bi ga trebalo dodatno ojačati tijekom trenutačne gospodarske krize, posebno kako bi im se pomoglo u financiranju, internacionalizaciji, dekarbonizaciji i pristupu alatima IKT-a; naglašava da mala i srednja poduzeća često imaju ograničene administrativne resurse te bi stoga trebala imati koristi od lako dostupnih kanala financiranja; pozdravlja napore uložene u pružanje pomoći i savjetovanja putem interneta MSP-ovima za pristup kreditima EIB-a te poziva na proširenje tog savjetodavnog kapaciteta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EIB da nadopuni napore za izgradnju društva utemeljenog na podacima na transparentan, vjerodostojan, interoperabilan i uključiv način, uz poseban naglasak na prilagodbu MSP-ova radi poboljšanja njihove konkurentnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | u tom pogledu naglašava da europska mala i srednja poduzeća zaostaju u prihvaćanju digitalnih tehnologija, pri čemu samo 66 % proizvodnih poduzeća u EU-u prihvaća barem jednu digitalnu tehnologiju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe potrebu za povećanjem kreditiranja MSP-ova koje vode žene kako bi se promicao oporavak koji je više rodno ravnopravan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva EIB da mobilizira dostatnu potporu za infrastrukturu u cilju bržeg interneta u svim regijama EU-a i premošćivanja postojećeg digitalnog jaza te također traži da EIB nastavi podupirati unapređenje digitalnih vještina, posebno za zaposlenike u sektorima gospodarstva kojima je potrebna prilagodba i prekvalifikacija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da je izbijanje bolesti COVID-19 otkrilo krhkost lanaca opskrbe EU-a i nedostatnost IT mreža; poziva EIB da uskladi svoju strategiju ulaganja kako bi se osigurala veća otpornost lanaca vrijednosti unutarnjeg tržišta i ojačao europski industrijski sektor, posebno u strateškim područjima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB da preuzme ulogu u pomaganju i financiranju stvaranja inovacijskih ekosustava i gospodarstava znanja diljem EU-a te u promicanju lokalizirane industrijske preobrazbe u kojoj sveučilišta, poduzeća, MSP-ovi i novoosnovana poduzeća mogu razviti dugoročna partnerstva za opće dobro koja mogu znatno doprinijeti postizanju ciljeva zelenog plana i digitalizacije gospodarstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava potrebu da se EIB snažno usredotoči na projekte usmjerene na mlade, posebno za novoosnovana poduzeća i projekte usmjerene na rješavanje sve većeg problema nezaposlenosti mladih i mladih na nesigurnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

61.

Ulaganje u socijalnu infrastrukturu i socijalnu skrb

| 62. | napominje da su tijekom aktualne krize prouzročene bolešću COVID-19 sustavi socijalne skrbi u državama članicama podvrgnuti nezabilježenom pritisku; poziva EIB da surađuje s Komisijom i državama članicama kako bi se povećala ulaganja u socijalni sektor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uviđa da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 nerazmjerno utjecala na određene dijelove društva; potiče EIB da pomogne državama članicama u projektima koji se bave neravnopravnostima, uključujući rodne nejednakosti, i onima koji utječu na marginalizirane zajednice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja EIB-ovu predanost ulaganju u socijalni sektor, čime se potiču dobrobit, pristup obrazovanju, zdravstvu i stanovanju, kao i stjecanje vještina potrebnih u modernom gospodarstvu temeljenom na znanju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EIB da podrži projekte u državama članicama koje provode europski stup socijalnih prava, ciljeve održivog razvoja i socijalne reforme utvrđene u preporukama za pojedine zemlje u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da je pandemija bolesti COVID-19 imala negativan učinak na obrazovanje i dobrobit djece diljem svijeta i da milijuni djece i dalje nemaju pristup obrazovanju zbog mjera zatvaranja te su stoga u opasnosti od regresije i trpljenja mogućih cjeloživotnih posljedica; pozdravlja ulaganje EIB-a u obrazovanje jer pomaže u borbi protiv siromaštva i nejednakosti, potiče gospodarski rast i poboljšava rodnu ravnopravnost; poziva EIB da poveća svoje ulaganje u obrazovanje kako bi se ublažio ozbiljan učinak krize prouzročene bolešću COVID-19 na obrazovne sustave u cijelome svijetu; |
| --- | --- |

66.

Potpora razvoju i održivosti izvan EU-a

| 67. | pozdravlja činjenicu da je EIB najveći multilateralni zajmodavac na svijetu koji teži potpori politika EU-a za vanjsku suradnju i razvoj; napominje da je EIB aktivan izvan EU-a više od 50 godina, sa 150,1 milijardi EUR u zajmovima odobrenima u 150 različitih zemalja od kraja 2020., od čega je 2020. potpisano 10,23 milijardi EUR; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva EIB da suspendira isplatu zajmova, pažljivo procijeni učinak duga svojih budućih operacija te da izrazi javnu potporu uspostavi multilateralnog mehanizma za restrukturiranje duga radi rješavanja posljedica krize i financijskih zahtjeva u okviru Programa održivog razvoja do 2030., s obzirom na to da su svi dioničari EIB-a pristali uz preuzetu obvezu skupine G20 da se suspendira naplata duga 77 zemalja zbog dužničke krize povezane s pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava potrebu za potpunim usklađivanjem ulaganja EIB-a u trećim zemljama s vanjskim djelovanjem EU-a i prioritetima održivog razvoja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potvrđuje da će EIB dodatno ojačati svoju potporu zelenim ulaganjima izvan EU-a; ustraje u tome da bi EIB trebao primjenjivati iste standarde i kriterije za procjenu i evaluaciju projekata unutar i izvan Unije, uključujući one nedavno dogovorene u Planu za klimatsku banku; |
| --- | --- |

70.

| 71. | u tom kontekstu smatra da bi EIB trebao poboljšati praćenje projekata izvan EU-a i izvješćivanje o njima te poboljšati svoju analizu njihovih gospodarskih, socijalnih i ekoloških učinaka te povećati učinkovitost Okvira za mjerenje rezultata, uz istodobno jačanje dužne pažnje u pogledu ljudskih prava za projekte u zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | smatra da bi također trebalo razmotriti prilagođene pokazatelje za mjerenje smanjenja nejednakosti, stvaranja poreznih prihoda za zemlje domaćine te utjecaja na rodnu ravnotežu i marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

72.

| 73. | konstatira da će ulaganje privatnog sektora biti ključno za pokrivanje manjka financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja; podsjeća na ključnu ulogu EIB-a u smanjenju rizika za privatna ulaganju, posebno u nestabilnim okruženjima; zabrinut je, međutim, zbog korištenja razvojnih fondova EU-a za smanjenje rizika za privatna ulaganja, s obzirom na manjak dokaza u pogledu kapaciteta tog financijskog modaliteta za postizanje dodatnosti i ispunjavanje razvojnih ciljeva, kao što je nedavno navedeno u završnoj reviziji EFOR-a i mišljenju Europskog revizorskog suda (br. 7/2020); ističe da bi donatori, kao standardnoj opciji, prednost trebali davati financiranju temeljenom na bespovratnim sredstvima, posebno za najslabije razvijene zemlje, a ne mješovitom financiranju, jamstvima ili zajmovima nauštrb bespovratnih sredstava jer se tako ne ispunjavaju ciljevi održivog razvoja i time bi se mogao povećati teret duga u tim zemljama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja sporazum postignut između Europskog vijeća i Parlamenta o uredbi o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; posebno napominje ulogu koju će EIB imati u kontekstu Europskog fonda za održiva ulaganja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ističe da su klimatske promjene ključan izazov za postizanje održivog razvoja jer mogu pogoršati životne uvjete i siromaštvo; stoga poziva EIB da kao prioritet odredi ulaganja u projekte kojima se trećim zemljama pomaže u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja UN-a i kojima se ostvaruju socijalna i ekološka pravda, sigurnost opskrbe hranom, javne usluge i pravedne gospodarske mogućnosti za građane; cijeni to što će EIB dodatno ojačati svoju potporu zelenim ulaganjima izvan EU-a, što će pomoći u isticanju uloge EU-a kao globalnog predvodnika u području klimatske i okolišne održivosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EIB da, poštujući svoj mandat za vanjsko kreditiranje, poveća svoj angažman u najmanje razvijenim zemljama i onima u sukobu, poboljša suradnju s delegacijama EU-a i poveća svoju prisutnost na terenu dodatnim osobljem usmjerenim na pitanja razvoja; |
| --- | --- |

76.

Ostvarivanje ciljeva u pogledu upravljanja, odgovornosti, transparentnosti i integriteta

| 77. | podsjeća na svoj zahtjev za međuinstitucijski sporazum između EIB-a i Parlamenta kako bi se poboljšao pristup dokumentima i podacima EIB-a i povećala demokratska odgovornost, uključujući mogućnost podnošenja pitanja za pisani odgovor EIB-u te utvrđivanje prava Parlamenta i njegovih zastupnika u pogledu pristupa dokumentima i podacima te organizacije saslušanja i gospodarskih dijaloga; |
| --- | --- |

77.

| 78. | predlaže, dodatno i u međuvremenu, uspostavu protokola za Memorandum o suradnji između EIB-a i Parlamenta, koji je primjenjiv s neposrednim učinkom, kako bi se unaprijedio međuinstitucijski dijalog i poboljšale transparentnost i odgovornost EIB-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva EIB da više izvješćuje Parlament o svojim odlukama, postignutom napretku i učinku svojih aktivnosti kreditiranja, posebno redovitim strukturiranim dijalozima, te da primijeni iste odredbe o izvješćivanju i odgovornosti kako je utvrđeno u Uredbi o EFSU-u (8); |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva EIB da pojača napore koje ulaže u komunikaciju; smatra da je ključno da surađuje s građanima EU-a kako bi bolje objasnila ciljeve svojih politika i prikazala svoj doprinos svakodnevnom životu svojih građana; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja pokretanje javnog savjetovanja EIB-a u pogledu revizije njegove politike transparentnosti u prosincu 2020.; napominje, međutim, da se trenutačnim prijedlogom ne ispunjavaju zahtjevi Parlamenta i organizacija civilnog društva za jačanjem svoje politike transparentnosti u skladu s najboljim praksama i standardima koje primjenjuju druge financijske institucije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva EIB da se pobrine za pravodobno objavljivanje više informacija o svim svojim aktivnostima financiranja u skladu s najboljim međunarodnim praksama, uključujući ekološke i društvene procjene, kako bi bile dostupne potencijalnim korisnicima, pogođenim skupinama i lokalnim organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja svoj poziv EIB-u da djeluje na temelju „pretpostavke objavljivanja”; posebno poziva na pravodobnu objavu dnevnih redova i zapisnika sa sjednica Upravljačkog odbora te pozdravlja objavljivanje dnevnog reda i zapisnika sa sastanka Upravnog vijeća; naglašava da bi buduća politika transparentnosti trebala ojačati zahtjeve transparentnosti za sve svoje operacije i zahtijevati od promotora projekata da procjene utjecaja na okoliš učine javno dostupnima uključivanjem strogih, ali proporcionalnih obveza transparentnosti u posebne ugovorne klauzule potpisane sa svim klijentima EIB-a; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno poziva na objavu mišljenjâ koja je Komisija izdala u okviru postupka u skladu s člankom 19. Statuta EIB-a o EIB-ovim operacijama financiranja u svrhu procjene njihove usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom EU-a i politikama EU-a; poziva Komisiju i EIB da postignu dogovor kako bi se zajamčila potpuna transparentnost tih mišljenja i njihovih temeljnih načela; |
| --- | --- |

84.

| 85. | napominje da je imenovanje bivšeg potpredsjednika EIB-a kao člana Upravnog vijeća Iberdrole izazvalo ozbiljnu zabrinutost u pogledu rizika od sukoba interesa, unatoč činjenici da je ta mjera propisno najavljena i da je u skladu s odredbama koje se primjenjuju na bivše članove Upravnog odbora EIB-a; nadalje napominje da u obvezujućem mišljenju Odbora EIB-a za etiku i usklađenost, koje je izdano prije nominacije, nije bilo prigovora na slučaj te traži da se u vezi s tim mišljenjem dostave dodatna objašnjenja; napominje da to zapošljavanje nakon odlaska iz javne službe s vrlo kratkim razdobljem mirovanja predstavlja rizik za ugled i neovisnost EIB-a; podsjeća da je Europski ombudsman utvrdio da je odluka Europskog nadzornog tijela za bankarstvo da ne zabrani svom izvršnom direktoru da postane glavni izvršni direktor lobističke organizacije u financijskom sektoru bila loša odluka uprave te da bi u tom slučaju nužna i proporcionalna mjera bila zabrana promjene radnog mjesta; poziva EIB da ocijeni potrebu za daljnjim poboljšanjem pravila i praksi u pogledu sukoba interesa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | izražava zabrinutost zbog toga što osam potpredsjednika EIB-a, uz svoje sektorske odgovornosti, nadgleda prijedloge projekata iz svojih matičnih zemalja, zajedno s odgovornostima drugih zemalja; žali zbog toga što EIB nije postupio u skladu sa zahtjevom Parlamenta da se u Kodeks ponašanja Upravljačkog odbora uključi odredba kojom se isključuje mogućnost da njihovi članovi nadziru kreditiranje ili provedbu projekata u svojim matičnim zemljama; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja EIB-ovo interno preispitivanje i reviziju njegove politike za borbu protiv prijevara te njegovu namjeru da politiku podigne na razinu grupe, primjenjujući je i na EIB i na EIF; potiče EIB da zauzme ambiciozan i sveobuhvatan pristup tom preispitivanju i da riješi postojeće nedostatke u svojim mehanizmima dubinske analize i unutarnje kontrole te da ojača svoju politiku borbe protiv prijevara i korupcije, u skladu s opetovanim zahtjevima Parlamenta; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava da je važno da istražni ured EIB-a za borbu protiv prijevara ima snažne kompetencije, dostatne resurse i neovisnost; poziva EIB da po potrebi poboljša suradnju s Europskim ombudsmanom, Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) te da prijavi kaznene predmete nacionalnim tijelima; potiče EIB da ojača autonomiju i učinkovitost Ureda za mehanizam za podnošenje pritužbi i Odjela za istrage prijevara; |
| --- | --- |

88.

| 89. | podsjeća da je Komisija od EIB-a zatražila da podijeli više informacija o djelotvornoj primjeni ugovornih odredbi kojima se EIB-u omogućuje da zaustavi ili povuče financijska sredstva (9) i očekuje da će Parlament imati potpuni pristup tim informacijama; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja napredak postignut u provedbi strategije Grupe EIB-a za rodnu ravnopravnost i Akcijski plan za rodnu ravnopravnost; prima na znanje Izvješće o napretku u raznolikosti i uključivosti za 2019.; napominje da žene čine 51,4 % radne snage EIB-a; |
| --- | --- |

90.

| 91. | izražava žaljenje zbog činjenice da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na upravljačkim i nadređenim položajima; smatra da je potrebno učiniti više u tom pogledu tijekom provedbe druge faze akcijskog plana 2021. te stoga poziva EIB da dodatno potiče sudjelovanje žena i aktivno promiče uravnoteženu rodnu zastupljenost na svojim višim položajima; poziva EIB da dodatno poboljša promicanje svih oblika raznolikosti i uključenosti unutar svoje organizacije te da postavi ambiciozne ciljeve; |
| --- | --- |

91.

| 92. | potiče EIB da, gdje je to moguće, prikuplja podatke razvrstane po spolu i razvije alate i metodologije za provedbu rodne analize i procjene utjecaja na spolove za projekte i operacije EIB-a unutar i izvan Europske unije te da se u tu svrhu savjetuje s neovisnim stručnjacima; |
| --- | --- |

92.

| 93. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog navoda o uznemiravanju i radnom okruženju u EIB-u; uviđa da je EIB nedavno uložio napore u rješavanje tih i drugih relevantnih pitanja u vezi s osobljem; potiče EIB da osigura učinkovitu provedbu politike nulte tolerancije prema svim vrstama uznemiravanja, uključujući preventivne i zaštitne mjere, kao i odgovarajuće i pouzdane mehanizme za potporu pritužbama i žrtvama; potiče upravu EIB-a da istinski stupi u dijalog s predstavnicima osoblja kako bi se riješila njihova zabrinutost; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja činjenicu da će EIB revidirati svoje okolišne i socijalne standarde te poziva na opsežno i uključivo javno savjetovanje o tim pitanjima; ističe potencijal EIB-a da uključi dodatne standarde u druge političke prioritete; poziva EIB da pri procjeni negativnih učinaka potencijalnih ulaganja uključi socijalna razmatranja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponavlja da je održivost, kako je definirana u pravu EU-a (10), širok pojam i da su ulaganja održiva samo ako se njima uzima u obzir načelo „ne čini bitnu štetu” u vezi s ciljevima socijalne ili ekološke održivosti; pozdravlja činjenicu da se EIB obvezao da će u potpunosti uskladiti svoju metodologiju praćenja klimatskih mjera i ciljeva okolišne održivosti s okvirom utvrđenim taksonomijom EU-a, uključujući uključivanje DNSH-a (11) u sve svoje operacije; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva EIB da iskoristi ovu priliku za jačanje svoje politike o ljudskim pravima; posebno očekuje da se obveze dužne pažnje u pogledu ljudskih prava postrože i da dimenzija ljudskih prava u planiranju projekata bude izraženija, posebno za projekte u zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

96.

| 97. | očekuje od EIB-a da provede temeljito praćenje kojim će se u potpunosti uzeti u obzir razloge za zabrinutost zainteresiranih strana i dionika, posebno one koji se odnose na kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe da bi se poduzeća EIB-a u koja se ulaže trebala pridržavati načela dobrog upravljanja, uključujući u poreznim pitanjima; pozdravlja činjenicu da EIB ne pokreće nove ili obnovljene operacije sa subjektima koji su osnovani ili imaju poslovni nastan u jurisdikcijama koje su uvrštene na popis u svrhe poreza i borbe protiv pranja novca/borbu protiv financiranja terorizma (AML-CFT) te da se provodi pojedinačna procjena rizika kada su ugovorne strane osnovane ili imaju poslovni nastan u jurisdikcijama koje su općenito suradničke, ali još nisu riješile preostale nedostatke u dobrom poreznom upravljanju (jurisdikcije navedene u Prilogu II. EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija); |
| --- | --- |

98.

| 99. | ističe da su potrebne opsežne provjere kako bi se osiguralo da druge ugovorne strane nemaju koristi od drugih pravnih veza s takvim jurisdikcijama; poziva EIB da provede preventivne mjere i redovite procjene u pogledu uporabe nekooperativnih poreznih jurisdikcija i štetnih poreznih praksi od strane partnera; |
| --- | --- |

99.

| 100. | potiče Grupu EIB-a da u budućnosti ažurira svoju politiku nekooperativnih jurisdikcija na temelju budućeg razvoja događaja u području oporezivanja dobrog upravljanja u EU-u ili na međunarodnoj razini; podsjeća da se tom politikom predviđa opća zabrana započinjanja poslovanja s ugovornim stranama koje su osnovane ili imaju poslovni nastan u nacionalnim sudovima, osim pod strogim uvjetima; |
| --- | --- |

100.

| 101. | prima na znanje okvir EIB-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma iz prosinca 2020.; zabrinut je zbog toga što navedeni okvir nije detaljan u pogledu posebnih postupaka za usklađivanje aktivnosti Banke s pravom EU-a, posebno o dubinskoj analizi stranaka, a posebno kada se provodi pojačana dubinska analiza; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ponavlja prethodnu zabrinutost Parlamenta u vezi s nedostatkom kontrole nad sredstvima kojima upravljaju financijski posrednici i poteškoćama u praćenju krajnjih korisnika i usklađenosti s kriterijima prihvatljivosti; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pozdravlja činjenicu da EIB trenutačno radi na razvoju smjernica za usklađivanje ugovornih strana; poziva EIB da razvije ambiciozan akcijski plan za „okvir za usklađivanje protustranaka” i da se pobrine za to da se smjernicama osigura veća transparentnost i stroža dubinska analiza njegovih partnera i njihova prihvatljivost za isplatu sredstava koja podupire EIB pod strogim uvjetima, uključujući etičke kriterije, kriterije integriteta, socijalne kriterije i kriterije zaštite okoliša; ponavlja da bi taj okvir trebao uključivati i buduće zahtjeve za sve financijske posrednike i korporativne klijente da u najkraćem mogućem roku, a najkasnije do 2025., uspostave plan dekarbonizacije usmjeren na budućnost, usklađen s Pariškim sporazumom, koristeći znanstveno utemeljene ciljeve u pogledu emisija, ne dovodeći u pitanje sposobnost EIB-a da ponudi tehničku pomoć pri izradi takvih planova za dekarbonizaciju; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva EIB da, uz očuvanje komercijalno osjetljivih podataka, objavljuje redovitije, iscrpnije i sveobuhvatnije informacije o financijskim posrednicima odgovornima za mobilizaciju financijskih sredstava EIB-a i da uključi ugovorne klauzule koje se odnose na obvezno objavljivanje podataka o kreditnoj aktivnosti tih institucija; |
| --- | --- |

104.

| 105. | naglašava da bi EIB trebao ojačati i u potpunosti iskoristiti ugovorne klauzule koje mu omogućuju da obustavi isplate ili druge mjere ublažavanja kako bi zaštitio integritet i ugled svojih operacija u slučajevima neusklađenosti projekata s ekološkim, socijalnim, ljudskim pravima, poreznim standardima i standardima transparentnosti; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva na strogu politiku isključivanja subjekata za koje se utvrdi da su sudjelovali u prijevari, korupciji, pranju novca ili drugim oblicima prijestupa iz financiranja EIB-a; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja rad Europskog revizorskog suda u vezi s proračunskim sredstvima Unije kojima upravlja EIB i poziva institucije da postignu dogovor o povećanju revizijskih prava Revizorskog suda u granicama Ugovora EU-a; |
| --- | --- |

107.

| 108. | prima na znanje kritiku koju je Revizorski sud iznio u svojem tematskom izvješću br. 12/2020 naslovljenom „Europski savjetodavni centar za ulaganja: osnovan s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no i dalje ograničena učinka” te poziva EIB da donese potrebne zaključke za daljnji rad; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Revizorski sud da sastavi tematsko izvješće s preporukama o uspješnosti aktivnosti EIB-a i njihovoj usklađenosti s politikama i ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

109.

| 110. | prima na znanje tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2019 naslovljeno „Europski fond za strateška ulaganja: Potrebno je poduzeti mjere kako bi EFSU bio u potpunosti uspješan”, a posebno njegova opažanja o potrebi za usporedivim pokazateljima uspješnosti i praćenja za sve financijske instrumente EU-a i proračunska jamstva; poziva Komisiju da zajamči odgovarajuće daljnje postupanje u suradnji s EIB-om, kao glavnim provoditeljem u kontekstu programa InvestEU; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(2)  SL L 99, 31.3.2020., str. 5.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0305.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(8)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

(9)  Sažetak evaluacije Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (SWD(2019)0333), 13. rujna 2019.

(10)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.), članak 2.

(11)  Plan EIB-a za klimatsku banku.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Nadzor financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019. (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu Grupe Europske investicijske banke (EIB) za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu Grupe Europske investicijske banke (EIB) za 2019.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće Grupe EIB-a za 2019. i statističko izvješće Grupe EIB-a za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće Grupe EIB-a za 2019. i statističko izvješće Grupe EIB-a za 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o održivosti za 2019. i popratno izvješće Grupe EIB-a o ugljičnom otisku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o održivosti za 2019. i popratno izvješće Grupe EIB-a o ugljičnom otisku,

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti Grupe EIB-a tijekom 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti Grupe EIB-a tijekom 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o mehanizmu za podnošenje pritužbi za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o mehanizmu za podnošenje pritužbi za 2019.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće za 2019. o aktivnostima EIB-a u Africi, na Karibima, na Pacifiku i u prekomorskim zemljama i područjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće za 2019. o aktivnostima EIB-a u Africi, na Karibima, na Pacifiku i u prekomorskim zemljama i područjima,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora za 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a naslovljeno „Izvješće o ulaganjima za 2019./2020.: Ubrzavanje preobrazbe Europe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a naslovljeno „Izvješće o ulaganjima za 2019./2020.: Ubrzavanje preobrazbe Europe”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o korporativnom upravljanju za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o korporativnom upravljanju za 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o aktivnostima u vezi s istragama prijevara za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o aktivnostima u vezi s istragama prijevara za 2019.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o EFSU-u za 2019. koje je Europska investicijska banka dostavila Europskom parlamentu i Vijeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o EFSU-u za 2019. koje je Europska investicijska banka dostavila Europskom parlamentu i Vijeću,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2019 od 29. siječnja 2019. naslovljeno „Europski fond za strateška ulaganja: za potpuni uspjeh EFSU-a potrebno je uložiti dodatne napore” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2019 od 29. siječnja 2019. naslovljeno „Europski fond za strateška ulaganja: za potpuni uspjeh EFSU-a potrebno je uložiti dodatne napore” (1),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2020 od 12. svibnja 2020. naslovljeno „Europski savjetodavni centar za ulaganja: osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2020 od 12. svibnja 2020. naslovljeno „Europski savjetodavni centar za ulaganja: osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog savjetodavnog centra za ulaganja za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog savjetodavnog centra za ulaganja za 2019.,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (SWD(2019)0333) i njegov sažetak (SWD(2019)0334), objavljen 13. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (SWD(2019)0333) i njegov sažetak (SWD(2019)0334), objavljen 13. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji,

| — | uzimajući u obzir Poslovnik Europske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik Europske investicijske banke,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. svibnja 2019. o upravljanju Jamstvenim fondom Europskog fonda za strateška ulaganja za 2018. (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. svibnja 2019. o upravljanju Jamstvenim fondom Europskog fonda za strateška ulaganja za 2018. (COM(2019)0244),

| — | uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke iz rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke iz rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. srpnja 2020. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. srpnja 2020. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0215/2021),

| A. | budući da se EIB ugovorom obvezao da će preko specijaliziranih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge doprinositi integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji te regionalnom razvoju; |
| --- | --- |

A.

budući da se EIB ugovorom obvezao da će preko specijaliziranih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge doprinositi integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji te regionalnom razvoju;

| B. | budući da je glavni cilj EIB-a, u skladu s člankom 309. UFEU-a, doprinijeti uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije tako što će omogućiti financiranje projekata za razvoj slabije razvijenih regija i projekata od zajedničkog interesa za nekoliko država članica koji su takve veličine ili prirode da se ne mogu u potpunosti financirati različitim raspoloživim sredstvima u pojedinim državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da je glavni cilj EIB-a, u skladu s člankom 309. UFEU-a, doprinijeti uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije tako što će omogućiti financiranje projekata za razvoj slabije razvijenih regija i projekata od zajedničkog interesa za nekoliko država članica koji su takve veličine ili prirode da se ne mogu u potpunosti financirati različitim raspoloživim sredstvima u pojedinim državama članicama;

| C. | budući da se Grupa EIB-a ugovorom obvezala doprinijeti integraciji EU-a i regionalnom razvoju u skladu s člankom 309. UFEU-a i Protokolom 28.; |
| --- | --- |

C.

budući da se Grupa EIB-a ugovorom obvezala doprinijeti integraciji EU-a i regionalnom razvoju u skladu s člankom 309. UFEU-a i Protokolom 28.;

| D. | budući da je EU od financijske krize doživio ozbiljan manjak ulaganja te se suočava s hitnom potražnjom za ulaganjima kako bi se nosio s potrebnom zelenom i digitalnom transformacijom gospodarstva i društva; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU od financijske krize doživio ozbiljan manjak ulaganja te se suočava s hitnom potražnjom za ulaganjima kako bi se nosio s potrebnom zelenom i digitalnom transformacijom gospodarstva i društva;

| E. | budući da je EIB u studenom 2019. donio novu politiku kreditiranja u području energije, a u prosincu 2020. plan za klimatsku banku; |
| --- | --- |

E.

budući da je EIB u studenom 2019. donio novu politiku kreditiranja u području energije, a u prosincu 2020. plan za klimatsku banku;

| F. | budući da se očekuje da će EIB imati presudnu ulogu u financiranju europskog zelenog plana u okviru održivog europskog investicijskog plana; |
| --- | --- |

F.

budući da se očekuje da će EIB imati presudnu ulogu u financiranju europskog zelenog plana u okviru održivog europskog investicijskog plana;

| G. | budući da se očekuje da će EIB u okviru mehanizma za pravednu tranziciju poduprijeti pravednu zelenu tranziciju; |
| --- | --- |

G.

budući da se očekuje da će EIB u okviru mehanizma za pravednu tranziciju poduprijeti pravednu zelenu tranziciju;

| H. | budući da bi ciljevi javne politike kao što su teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i rješavanje problema nezaposlenosti (mladih), siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti glavni fokus i ciljevi Banke u njezinoj zadaći da doprinese uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

H.

budući da bi ciljevi javne politike kao što su teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i rješavanje problema nezaposlenosti (mladih), siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti glavni fokus i ciljevi Banke u njezinoj zadaći da doprinese uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta;

| I. | budući da je od 2014. do 2019. Banka osigurala više od 100 milijardi EUR za financiranje u kohezijskim regijama; |
| --- | --- |

I.

budući da je od 2014. do 2019. Banka osigurala više od 100 milijardi EUR za financiranje u kohezijskim regijama;

| J. | budući da EIB razmatra mogućnost da postane prva multilateralna razvojna banka koja će biti usklađena s Pariškim sporazumom i da je Vijeće već zatražilo od EIB-a i EBRD-a da predstave te planove u svrhu buduće rasprave; |
| --- | --- |

J.

budući da EIB razmatra mogućnost da postane prva multilateralna razvojna banka koja će biti usklađena s Pariškim sporazumom i da je Vijeće već zatražilo od EIB-a i EBRD-a da predstave te planove u svrhu buduće rasprave;

| K. | budući da se zaštitne mjere protiv prijevara, uključujući porezne prijevare i pranje novca, te protiv rizika od financiranja terorizma i korupcije, moraju na odgovarajući način uključiti u dubinske analize i ugovorne uvjete EIB-a; |
| --- | --- |

K.

budući da se zaštitne mjere protiv prijevara, uključujući porezne prijevare i pranje novca, te protiv rizika od financiranja terorizma i korupcije, moraju na odgovarajući način uključiti u dubinske analize i ugovorne uvjete EIB-a;

| L. | budući da EIB zbog svojih vanjskih aktivnosti kreditiranja ima važnu ulogu i izvan EU-a kao najveća svjetska multilateralna institucija; |
| --- | --- |

L.

budući da EIB zbog svojih vanjskih aktivnosti kreditiranja ima važnu ulogu i izvan EU-a kao najveća svjetska multilateralna institucija;

| M. | budući da EIB ima središnju ulogu u naporima EU-a da osigura provedbu Programa održivog razvoja; |
| --- | --- |

M.

budući da EIB ima središnju ulogu u naporima EU-a da osigura provedbu Programa održivog razvoja;

Glavni rezultati EIB-ovih aktivnosti financiranja 2019.

| 1. | primjećuje da su 2019. zaključene operacije pozajmljivanja Banke iznosile 63,3 milijarde EUR (od čega 61,9 milijardi EUR iz vlastitih sredstava Banke), u skladu s ciljem utvrđenim u operativnom planu za 2019. (63 milijarde EUR +/- 10 %) i znatno iznad iznosa za 2018. (55,6 milijardi EUR, od čega 54,3 milijarde EUR u okviru vlastitih sredstava Banke); primjećuje da su ukupne isplate 2019. dosegnule 48,1 milijardu EUR (od čega 47,5 milijardi EUR iz vlastitih sredstava Banke), u usporedbi s 52,6 milijardi EUR 2018. (od čega 51,8 milijardi EUR iz vlastitih sredstava Banke); primjećuje da je EIB 2019. ostvario zdrave financijske rezultate i zabilježio godišnji neto višak od 2,4 milijarde EUR u usporedbi s 2,3 milijarde EUR 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje stopu loših kredita koja je krajem 2019. iznosila 0,4 % ukupnog kreditnog portfelja (0,3 % na kraju 2019.) unatoč nedavnom prelasku Banke na rizičnije operacije kreditiranja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zadovoljstvom napominje da je EIB 2019. ispunio svoj godišnji cilj u pogledu kreditiranja u području kohezije od najmanje 30 % svih novih operacija u EU-u, pretpristupnim zemljama i zemljama EFTA-e; napominje da je EU 2019. osigurao 16,13 milijardi EUR za projekte u kohezijskim regijama EU-a; ističe iznimnu važnost trajne potpore regionalnom razvoju i ciljevima socijalne i gospodarske kohezije EU-a utvrđenima Protokolom 28. uz Ugovore; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da su u Operativni plan EIB-a za 2019. uvrštena upućivanja na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i ishodi rasprava o ulozi EIB-a u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027.; podržava usmjerenost na poslovno područje većeg rizika „Posebne aktivnosti”, uključujući projekte povezane s EFSU-om i savjetodavnim službama, s 530 očekivanih novih radnih zadataka za 2019. za potporu ulaganjima u iznosu od 35 milijardi EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja novu strategiju ulaganja vlasničkog kapitala Grupe EIB-a čiji će cilj biti bolje rješavanje investicijskog jaza na tržištu dionica; poziva EIB da provede preporuku iz studije „EIB i novi okvir misija EU-a” kako bi se dodatno promicalo veće preuzimanje rizika razvojem odgovarajućih dugoročnih financijskih instrumenata visokog rizika koji se temelje na postojećim mehanizmima podjele rizika (npr. EFSU, InnovFin); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja donošenje nove procjene klimatskog rizika 2019. kako bi se osigurala sustavna procjena fizičkog rizika od klimatskih promjena u izravnom kreditiranju kako bi EIB i njegovi klijenti mogli razumjeti kako bi klimatske promjene mogle utjecati na financirani projekt i utvrditi korektivne mjere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja donošenje nove porezne politike u ožujku 2019. koja uključuje mjere za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza provjerama dubinske analize i paket instrumenata za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza; napominje da EIB neće moći ulagati u zemlje koje se nalaze na crnoj listi zabranjenih jurisdikcija EU-a te da će se jurisdikcije koje ne poštuju propise „pojačano nadzirati”; ponavlja da bi se pojačana porezna dubinska analiza trebala primjenjivati kad god se porezne oaze pojavljuju u korporativnoj strukturi klijenata, promotora ili posrednika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EIB da tijekom provedbe porezne dubinske analize u potpunosti iskoristi svoje instrumente za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i da po potrebi primjenjuje uvjete preseljenja; prima na znanje revidirani okvir Grupe EIB-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma (AML-CFT) i poziva EIB da ažurira svoju politiku u svjetlu Pete direktive o sprečavanju pranja novca, koja je stupila na snagu u siječnju 2020., te da surađuje s relevantnim tijelima kako bi se osigurale odgovarajuće sankcije za kršenje prava i strogi standardi za financijske posrednike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da je EIB-ov mehanizam za podnošenje pritužbi 2019. registrirao 84 nova predmeta, obradio 173 predmeta i zaključio 113 predmeta; poziva EIB da nastavi ulagati napore kako bi civilnom društvu omogućio izvješćivanje o zabrinjavajućim slučajevima koji će se rješavati na učinkovit i neovisan način; naglašava važnost praćenja provedbe preporuka iz mehanizma za podnošenje pritužbi; poziva EIB da zaključcima mehanizma za podnošenje pritužbi pristupa primjenjujući konkretne mjere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da EIB provodi svoju politiku isključivanja i predan je njezinoj strogoj primjeni putem diskrecijskih postupaka isključivanja i sporazuma o nagodbi; poziva EIB da izvijesti o broju i opsegu odluka o obustavi/prekidanju plaćanja i/ili povratu zajmova ili o zahtjevima za prijevremenu otplatu zajmova zbog zabranjenog postupanja ili drugih zloupotreba koje utječu na financirane aktivnosti; poziva EIB da izvijesti o prirodi financijske potpore na koju utječe navodno neprimjereno ponašanje i o geografskoj raspodjeli takvih slučajeva, ako je to pravno moguće; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja najnovije informacije Grupe EIB-a o bolesti COVID-19 u financijskom izvješću EIB-a za 2019. u kojem se pojašnjava paket mjera za hitne intervencije donesen 2020. za potporu malim i srednjim poduzećima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije u Uniji, koji obuhvaća bankovne linije za likvidnost i programe jamstava za banke te programe kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom, te u kojem se razmatra osnivanje Europskog jamstvenog fonda (EGF) usmjerenog na financijsku potporu MSP-ovima; sa zadovoljstvom napominje da je Grupa EIB-a proširila svoj doprinos izvan EU-a, s naglaskom na ulaganja u zdravstveni i privatni sektor; potiče EIB da od poduzeća koja primaju potporu iz EGF-a ili drugih programa financiranja za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 zahtijeva da doprinesu postizanju ciljeva za 2030. koje je Komisija predložila u europskom stupu socijalnih prava te da poštuju socijalne i ekološke uvjete, uključujući donošenje planova za dekarbonizaciju, kako bi se povećala njihova otpornost, te da se suzdrži od isplate dividendi, bonusa za više rukovodstvo i otkupa dionica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom pogledu pozdravlja komponentu za MSP-ove u okviru fonda InvestEU; naglašava da se treba usredotočiti na dugoročno financiranje, osobito podupiranjem projekata koji se inače ne bi financirali, posebno za inovativna start-up poduzeća i MSP-ove; naglašava, međutim, da aktivnosti financiranja EIB-a nisu zamjena za održive fiskalne politike u državama članicama; poziva EIB da poveća ulaganja u revolucionarne inovacije, posebno za zelenu tranziciju, kako bi se pružila potpora europskim poduzećima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EIB da poveća financiranje za rješavanje pitanja tehnološke tranzicije, potporu razvoju vještina prilagođenih trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada, daljnje promicanje ulaganja u digitalne vještine zaposlenika i poduzetnika, digitalnu infrastrukturu i izgradnju kapaciteta za digitalizaciju, osiguravanje sredstava za dugoročno istraživanje i inovacije te MSP-ove, potporu socijalnoj ekonomiji, poboljšanje socijalne i teritorijalne kohezije, i to rješavanjem trenutačnog problema manjka ulaganja u javno stanovanje i infrastrukturu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje razlike u gospodarskim situacijama i kapacitetima država članica te naglašava da je važno zajamčiti pravednu tranziciju kako bi se najpogođenijim regijama i zemljama pomoglo da se prilagode predstojećim promjenama tako da nitko ne bude zapostavljen; ističe da je potrebno proaktivno podupirati područja u kojima radna mjesta trenutačno ovise o industrijama s visokim emisijama, uz znatna ulaganja u osposobljavanje i alternativne gospodarske mogućnosti kako bi se zajamčila kvalitetna radna mjesta i tako osigurala neometana tranzicija; smatra da će od ključne važnosti biti dosljednost i koordiniranost s drugim instrumentima financiranja EU-a u tom pogledu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na Akcijski plan za rodnu ravnopravnost, koji je podržan s namjerom usmjeravanja provedbe rodne strategije EIB-a i integriranja promicanja rodne ravnopravnosti u njegov poslovni model; poziva EIB da izvijesti o napretku postignutom u prvoj fazi akcijskog plana, o ciljevima kao što su revizija okvira za dubinsku analizu kako bi se razmotrilo kakve učinke i rizike ulaganja EIB-a imaju na prava žena, jamčenje jednakog pristupa povlasticama koje proizlaze iz ulaganja EIB-a i ulaganje u sudjelovanje žena u gospodarstvu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

15.

Funkcioniranje i djelotvornost EFSU-a

| 16. | podsjeća na to da se upravljačka struktura EFSU-a razlikuje od EIB-ove te da se njegove operacije ulaganja odvijaju u okviru dvaju tematskih područja, tj. dijela za infrastrukturu i inovacije, kojim upravlja EIB, te dijela za MSP-ove, kojim upravlja Europski investicijski fond (EIF); |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje rezultate navedene u izvješću Europskog savjetodavnog centra za ulaganja za 2019.; pohvaljuje pozitivan učinak Europskog savjetodavnog centra za ulaganja (ESCU); poziva na daljnje jačanje internih financijskih i savjetodavnih kapaciteta EIB-a kako bi se zajamčila dugoročna predanost provedbi i dugoročnom financiranju misija EU-a kao što su borba protiv raka, prilagodba klimatskim promjenama, jamčenje pravedne tranzicije u regijama najviše pogođenima promjenama na temelju zelenog plana, zaštita oceana, život u zelenijim gradovima te osiguravanje zdravlje tla i hrane; pozdravlja činjenicu da je EIB u skladu s preporukama Europskog revizorskog suda u srpnju 2019. predstavio svoju studiju kao odgovor na preporuku br. 5 Europskog revizorskog suda: poboljšanje geografske rasprostranjenosti ulaganja koja se podupiru o okviru EFSU-a; prima na znanje zaključke te analize u kojoj se dokumentiraju znatni napori EIB-a i Komisije da se olakša uravnoteženija geografska rasprostranjenost ulaganja EFSU-a kako bi se doprinijelo održivoj dugoročnoj gospodarskoj konvergenciji diljem Unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EIB da geografsku rasprostranjenost financiranja EIB-a učini uravnoteženijom, u skladu sa svojom ulogom u jamčenju teritorijalne i socijalne kohezije; poziva EIB da riješi nedostatke koji sprečavaju određene regije ili države članice da u potpunosti iskoriste svoje financijske instrumente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na jačanje tehničke pomoći i financijskog stručnog znanja lokalnih i regionalnih vlasti, posebno u regijama s niskim ulagačkim kapacitetima, prije odobrenja projekta kako bi se poboljšala pristupačnost; poziva na jačanje suradnje s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama; |
| --- | --- |

19.

Uloga EIB-a u financiranju europskog zelenog plana

| 20. | podsjeća da je u studenom 2019., u skladu s političkom ambicijom na kojoj se temelji europski zeleni plan, Upravno vijeće EIB-a odlučilo povećati razinu obveza Grupe EIB-a u području klime i okoliša kako bi se EIB pretvorio iz „banke EU-a koja podupire klimu” u „klimatsku banku EU-a” te se obvezalo da će postupno povećavati udio financiranja namijenjen djelovanju u području klime i okolišne održivosti kako bi 2025. dosegnuo 50 % njezinih aktivnosti te da će od kraja 2020. sve financijske aktivnosti uskladiti s ciljevima Pariškog sporazuma; pozdravlja donošenje klimatskog plana; poziva EIB da ocijeni usklađenost projekata koji su već u pripremi prije studenoga 2020. s ciljem klimatske neutralnosti do 2050., istodobno osiguravajući kontinuitet poslovanja, uzimajući u obzir prijelazno razdoblje predviđeno do kraja 2022.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja EIB-ovu upotrebu postupno rastuće cijene u sjeni za ugljik kao dio općeg pristupa kako bi se osiguralo da operacije EIB-a budu u skladu s ciljem od 1,5 oC, uz osiguravanje pravednog prijelaza na ugljično neutralno gospodarstvo u kojem nitko nije zapostavljen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da se problem klimatskih promjena ne može riješiti bez potpore industrije te da se sveobuhvatne promjene mogu postići samo ako se uzmu u obzir potrebe industrije i ako se daju potrebni poticaji za inovativna klimatska rješenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primjećuje da se prema izvješću EIB-a o održivosti apsolutne emisije iz portfelja EIB-a za 2019. procjenjuju na 3,9 milijuna tona CO2 godišnje, što je povećanje u odnosu na 2,2 milijuna tona CO2 godišnje za 2018.; primjećuje da se ukupno smanjene ili izbjegnute emisije iz istog financiranja procjenjuju na 3,1 milijun tona CO2 godišnje za 2019. u usporedbi s 3,5 milijuna tona CO2 godišnje za 2018.; poziva EIB da poveća napore za smanjenje apsolutnih emisija; poziva EIB da sustavno objavljuje izračune otiska emisija stakleničkih plinova (GHG) za sve projekte koji se procjenjuju korištenjem izračunavanja ugljičnog otiska kako bi se povećala transparentnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja politiku kreditiranja u području energije koju je dogovorilo Upravno vijeće EIB-a u studenom 2019., a posebno odluku o prekidu financiranja projekata u području energije iz fosilnih goriva; napominje, međutim, da projekti plinske infrastrukture uvršteni na četvrti popis projekata od zajedničkog interesa i plinski projekti koji su do 14. studenog 2019. već bili u postupku ocjenjivanja nisu isključeni iz financiranja EIB-a do kraja 2021.; naglašava da bi se ti projekti mogli financirati sve dok pridonose zadaći EIB-a koja se odnosi na olakšavanje pravedne tranzicije i uravnoteženog razvoja u EU-u; primjećuje da je je EIB 2019. osigurao 685 milijuna EUR za financiranje prijenosa i distribucije prirodnog plina; poziva EIB da procijeni i riješi potencijalne rizike povezane s ovisnosti o imovini s visokim emisijama ugljika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća EIB na poziv Parlamenta da do kraja 2020. objasni kako će Transanatolijski plinovod prirodnog plina i Transjadranski plinovod biti usklađeni s ciljevima Pariškog sporazuma; napominje da je projekt predmet istrage Europskog ombudsmana (4) zbog neuspjeha EIB-a da osigura odgovarajuću procjenu učinka na klimu za oba projekta; apelira na EIB da riješi sve nedostatke u procjeni utjecaja na okoliš i da se prioritetno pozabavi negativnim ekološkim, klimatskim i socijalnim učincima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da su u okviru trenutačne politike kreditiranja za plinske elektrane i plinske mreže projekti za transport plina s niskom razinom emisije ugljika prihvatljivi pod uvjetom da imaju „vjerodostojan plan” te da uključuju kretanje emisija uključeno u EIB-ov ugovor o financiranju; poziva EIB da zajamči da su kriteriji na temelju kojih bi se ti planovi smatrali vjerodostojnima u skladu s njegovom zadaćom doprinošenja pravednoj tranziciji kako bi se izbjegao rizik od podupiranja plinskih projekata koji nisu usklađeni s klimatskim ciljevima; napominje da će EIB početkom 2022. provesti reviziju na sredini razdoblja politike kreditiranja u području energetike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je EIB 2019. podupirao nekoliko projekata koji uključuju hidroenergiju; pozdravlja ekološke, klimatske i socijalne smjernice o razvoju hidroenergije; pozdravlja činjenicu da EIB trenutačno unapređuje svoje zahtjeve za izvješćivanje o posrednom kreditiranju kako bi se uzelo u obzir usklađivanje druge ugovorne strane s Pariškim sporazumom i taksonomijom EU-a o održivom financiranju te revidira svoj okvir za okolišnu i socijalnu održivost; naglašava da bi se takvim novim zahtjevima trebala povećati transparentnost operacija EIB-a koje uključuju financijske posrednike kako bi se utvrdili i izbjegli mogući negativni učinci hidroenergetskih operacija na okoliš ili ljudska prava unutar i izvan EU-a, uz istodobnu zaštitu pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da je Grupa EIB-a uspostavila okvir za okoliš i socijalni okvir, pozdravlja činjenicu da EIB izvješćuje o učincima na okoliš, društvo i gospodarstvo te pruža ex ante i ex post evaluacije analize utjecaja na okoliš i društvo; izražava zabrinutost zbog rizika da EIB i EIF financiraju aktivnosti s visokim emisijama ugljika preko financijskih posrednika; poziva Grupu EIB-a da dalje nadziru usklađenost obvezujućih okolišnih, socijalnih i upravljačkih kriterija te kriterija pravednog oporezivanja kao dio predstojećih smjernica o usklađivanju ugovornih strana, uključujući popise ograničenih aktivnosti i zahtjev da klijenti imaju jasne i obvezujuće planove za dekarbonizaciju u skladu s Pariškim sporazumom, štiteći pritom pristup financiranju za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da su financijske potrebe poljoprivrednika, posebno mladih i novih poljoprivrednika, znatne te da poljoprivrednici i poduzeća u tom sektoru imaju nižu stopu uspješnosti pri podnošenju zahtjeva za financiranje; poziva EIB da radi na financiranju inicijativa kojima će se povećati dostupnost financiranja za poljoprivredni sektor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primjećuje sve veću uključenost Grupe EIB-a u poljoprivredni sektor; ustraje u tome da financiranje EIB-a treba podupirati ruralne zajednice i tranziciju poljoprivrednog sektora u skladu s ciljevima europske politike i uz veće poštovanje dobrobiti životinja, ali da se njime ne bi smjelo doprinositi gustoći naseljenosti koja premašuje kapacitet zemljišta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je financiranje prometa u Uniji 2019. bilo veće nego 2018. (9 325 milijuna EUR u odnosu na 8 237 milijuna EUR 2018.) i da je smanjenje financiranja za ceste i autoceste nadoknađeno povećanjem financiranja željeznica i zračnog prometa; naglašava važnost usklađivanja politike kreditiranja u području prometa i prometnog portfelja EIB-a s planom za banku za borbu protiv klimatskih promjena (Climate Bank Roadmap), posebno u pogledu dekarbonizacije prometnog sektora do 2050., ali i s predstojećom strategijom Komisije za održivu i pametnu mobilnost kao odgovor na novi europski zeleni plan i s drugim područjima prometne politike EU-a, uz istodobno jamčenje pravedne tranzicije i uravnoteženog socijalnog i teritorijalnog razvoja; pozdravlja činjenicu da se EIB obvezao da neće financirati povećanje postojećih kapaciteta zračnih luka i lučku infrastrukturu namijenjenu prijevozu i skladištenju fosilnih goriva; poziva na to da se politikom izbjegava ovisnost o imovini s visokim emisijama ugljika i da se podrži prelazak na mobilnost s nultom stopom emisija ugljika za prijevoz tereta i putnika na gradskoj i međugradskoj razini, kao što su željeznice, sigurni biciklizam i čisti javni prijevoz, posebno za slabije povezane zajednice i lokacije, te za infrastrukturu za elektrifikaciju koja se temelji na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja vodeću ulogu EIB-a na tržištu zelenih obveznica 2019. do koje je došla izdavanjem 4,1 milijarde EUR obveznica za klimatsku osviještenost (CAB) i obveznica za osviještenost o održivosti (SAB); naglašava važnost transparentne i vjerodostojne dokumentacije i praćenja prihoda na kojima se temelje CAB-ovi i SAB-ovi te osiguravanja dosljednosti s taksonomijom održivog financiranja EU-a i budućim standardom EU-a za zelene obveznice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja predstojeću reviziju okolišnog i socijalnog okvira EIB-a te razvoj alata za upravljanje klimatskim, ekološkim i socijalnim rizicima radi procjene fizičkih, tranzicijskih i sistemskih rizika; poziva EIB da se pobrine za to da bude uspostavljen do kraja 2021.; pozdravlja činjenicu da se EIB obvezao da će kao osnovu usvojiti kriterije u vezi s nenanošenjem bitne štete iz Uredbe (EU) 2020/852 (5) i postaviti strože standarde kad god je to opravdano; |
| --- | --- |

33.

Operacije EIB-a izvan EU-a

| 34. | uviđa da je najvažniji mandat EIB-a za upravljanje operacijama izvan Unije mandat za vanjsko kreditiranje, u okviru kojeg su EIB-ove operacije tijekom razdoblja od 2014. do 2020. bile poduprte namjenskim jamstvenim fondom s gornjom granicom od 32,3 milijarde EUR, čime se pruža pravna osnova i jamstvo EIB-u za gubitke u okviru financijskih operacija u 68 prihvatljivih zemalja izvan EU-a; napominje da je Komisija predložila da se mandat za vanjsko kreditiranje ne nastavi u sadašnjem obliku; prima na znanje osnivanje Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) kojim se omogućuje provođenje novih mandata EIB-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja potporu EIB-a pruženu tijekom 2019. u izradi mehanizma za pravednu tranziciju, kojim se pomaže područjima i regijama koji su najviše pogođeni tranzicijom na klimatski neutralno gospodarstvo, posebno onima s najmanje sposobnosti za suočavanje s troškovima tranzicije; ističe važnost EIB-a u provedbi mehanizma u narednim godinama, osiguravajući pritom da nijedna regija ne bude zapostavljena; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da će se razvojna politika Unije provoditi putem novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, za čiju je provedbu EIB od ključne važnosti; izražava zabrinutost zbog korištenja razvojnih fondova EU-a za smanjenje rizika za privatna ulaganja, s obzirom na manjak dokaza u pogledu njihova kapaciteta za postizanje dodatnosti i ispunjavanje razvojnih ciljeva, kao što je nedavno navedeno u završnoj reviziji EFOR-a i mišljenju Europskog revizorskog suda br. 7/2020 od 11. rujna 2020.; ističe da bi donatori prednost trebali dati financiranju temeljenom na bespovratnim sredstvima kao standardnoj opciji, posebno za najslabije razvijene zemlje, izbjegavajući tako povećanje duga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno ističe da se očekuje da će vanjske operacije EIB-a pridonijeti ciljevima politike EU-a poticanjem održivog gospodarskog, socijalnog i ekološkog razvoja zemalja u razvoju, posebno onih u najnepovoljnijem položaju, kao i usklađenosti s ciljevima koje je odobrila Unija; prepoznaje iskorjenjivanje siromaštva, mobilizaciju domaćih resursa i ljudska prava kao ključne teme unutar strukture EU-a za financiranje razvoja; podsjeća da je sudjelovanje dionika temelj održivog i uključivog razvoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima; naglašava da su načela ljudskih prava uključena u postupke i standarde dubinske analize na razini projekta, među ostalim omogućavanjem obustave isplata u slučaju ozbiljnog kršenja ljudskih prava ili ekoloških i socijalnih standarda; napominje da su mehanizmi za podnošenje pritužbi pojačani krajem 2018.; poziva EIB da se pobrine za to da njegov mehanizam za podnošenje pritužbi bude lako dostupan, pravovremen i učinkovit kako bi se otkrila i riješila eventualna kršenja ljudskih prava u projektima povezanima s EIB-om; traži od EIB-a da o tome izvijesti Parlament i Vijeće guvernera; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva EIB da svojim aktivnostima u potpunosti podupre postizanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda u okviru posebnih mandata koje su odlučili Vijeće ministara EU-a i Europski parlament; |
| --- | --- |

39.

Upravljanje, transparentnost i odgovornost EIB-a

| 40. | ponovno ističe važnost etike, integriteta, transparentnosti, komunikacije i odgovornosti Grupe EIB-a u svim njezinim operacijama i politikama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izražava svoju zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti EIB-ovih operacija preko financijskih posrednika kao što su komercijalne banke i investicijski fondovi; naglašava potrebu za procjenom gospodarskog i socijalnog učinka posredovanih zajmova stavljanjem na raspolaganje informacija o krajnjim korisnicima; poziva EIB da uspostavi standardne obveze izvješćivanja s financijskim posrednicima i krajnjim korisnicima, po potrebi poštujući sporazume o povjerljivosti između financijskog posrednika i krajnjeg korisnika, ali pružajući čvrstu strukturu za prikupljanje podataka i informacija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog optužbi protiv EIB-a o uznemiravanju i spolnom uznemiravanju na radnom mjestu, nekažnjavanju počinitelja uznemiravanja, nezadovoljstvu zaposlenika, nedostacima u postupcima zapošljavanja višeg osoblja i nedovoljnom sudjelovanju zaposlenika u upravljanju; poziva EIB da zajamči neovisnu istragu svih navodnih slučajeva uznemiravanja i da zajamči transparentnost rezultata prošlih i aktualnih istraga i primijenjenih sankcija kako bi se ponovno uspostavilo povjerenje i stvorila kultura odgovornosti; poziva EIB da objavi rezultate anketa o zadovoljstvu osoblja za razdoblje 2010. – 2021.; poziva na neovisnu procjenu transparentnosti i kvalitete postupaka zapošljavanja na višim, rukovodećim, stručnim i administrativnim položajima u EIB-u; poziva EIB da predstavi akcijski plan za ponovnu uspostavu povjerenja između uprave i osoblja te za jačanje sudjelovanja zaposlenika u donošenju odluka; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izražava zabrinutost zbog izvješća da je nekoliko bivših potpredsjednika zaposlilo subjekte povezane s EIB-om bez poštovanja razdoblja obveznog mirovanja; žali zbog činjenice da takve prakse nisu strogo regulirane i zabranjene Kodeksom ponašanja EIB-a; žali zbog toga što trenutačno preispitivanje politike o zabranama nakon prestanka zaposlenja još nije dovršeno i naglašava da bi trebalo provesti stroža pravila; poziva EIB da uskladi svoju politiku o zabranama nakon prestanka zaposlenja s politikom Komisije i sličnih institucija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava zabrinutost zbog toga što su potpredsjednici, među ostalim zemljama, i dalje odgovorni za svoju zemlju podrijetla, što može dovesti do sukoba interesa; poziva EIB da na zahtjev Parlamenta u Kodeks ponašanja Upravljačkog odbora uvrsti odredbu kojom se isključuje mogućnost da njegovi članovi nadziru kreditiranje ili provedbu projekata u svojim matičnim zemljama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja odluku EIB-a od 6. veljače 2019. o utvrđivanju internih pravila koja se odnose na obradu osobnih podataka koju provodi Odsjek za istrage prijevara u okviru Glavne inspekcije i Ured glavnog dužnosnika za osiguranje zakonitosti poslovanja Europske investicijske banke; naglašava da, kad je riječ o usklađenosti poduzeća, odgovarajuća sredstva moraju biti namijenjena kontroli i praćenju vanjskih aktivnosti, sukoba interesa, nabave i darova; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali zbog stalnog nedostatka raznolikosti i rodne ravnoteže na razini višeg rukovodstva i u upravljačkim tijelima Grupe EIB-a, kao i vrlo visokog udjela žena na potpornim funkcijama; napominje da je banka postavila ciljeve prema kojima bi se do 2021. postotak žena na rukovodećim položajima trebao povisiti na 33 %, udio žena na višim izvršnim položajima na 40 % i udio žena na izvršnoj razini na 50 %; snažno potiče EIB da pojača svoje napore u promicanju rodne ravnoteže na svim razinama osoblja; potiče EIB da države članice koje predlažu kandidate za potpredsjednika potakne da razmotre i ciljeve raznolikosti i rodne ravnoteže; poziva EIB da u svojem tajništvu uspostavi odgovarajuću zastupljenost državljana iz svih država članica, istodobno poštujući kompetencije i postignuća kandidata; poziva EIB da za srednje i više rukovodeće položaje objavi raspodjelu po spolu i državljanstvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali zbog toga što EIB još uvijek ne objavljuje u potpunosti pojedinosti o stvarnom vlasništvu svojih klijenata; naglašava da u nekim slučajevima promotori ili financijski posrednici ne priopćavaju podatke uključenih gospodarskih subjekata; naglašava da je otkrivanje korisnika i njihova stvarnog vlasništva u skladu s postojećim pravnim okvirom; podsjeća, međutim, da države članice u iznimnim okolnostima mogu predvidjeti izuzeća od objavljivanja informacija o stvarnom vlasništvu putem registara informacija o stvarnom vlasništvu i pristupa tim informacijama; traži od EIB-a da iskoristi dostupne alate i provede standarde koji se promiču u petoj Direktivi o sprečavanju pranja novca kako bi takvi podaci postali dostupni; poziva EIB da istraži koje bi se mjere mogle poduzeti u slučaju neopravdanog odbijanja neke jurisdikcije da pruži takve informacije; ponavlja da Odjel za provjeru usklađenosti Europskog investicijskog fonda i ured glavnog dužnosnika EIB-a za praćenje usklađenosti trebaju surađivati kako bi se postigla dosljednost u osmišljavanju i provedbi politika Grupe EIB-a u području sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EIB da na svojim internetskim stranicama objavi detalje o stvarnom vlasništvu koji se odnose na klijente kako bi se povećala vidljivost njegovih operacija i pomoglo spriječiti slučajeve korupcije i sukoba interesa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži od EIB-a da dodjelu izravnih i neizravnih zajmova uvjetuje objavljivanjem poreznih i računovodstvenih podataka za svaku zemlju te otkrivanjem podataka o stvarnom vlasništvu od strane korisnika i financijskih posrednika uključenih u aktivnosti financiranja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EIB da, u skladu sa zahtjevima Parlamenta, dovrši reviziju politike borbe protiv prijevara Grupe EIB-a pokrenutu 2019.; pozdravlja intenzivan dijalog između EIB-a i OLAF-a o njezinu ažuriranju; poziva EIB da iskoristi potpornu ulogu OLAF-a, ojačanu novom strategijom Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) donesenom u travnju 2019.; smatra da bi mandat Ureda europskog javnog tužitelja trebao uključivati progon kaznenih djela koja utječu na financiranje EIB-a; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponavlja važnost uključivanja relevantnih nacionalnih, regionalnih i lokalnih dionika u procjenu učinka ulaganja, uključujući stručnjake za klimu, sindikate, aktere civilnog društva, predstavnike poduzeća, MSP-ove i akademsku zajednicu; uključujući putem transparentne komunikacije, kao i važnost procjene potreba i očekivanja osoba na koje projekt utječe; naglašava da savjetovanja moraju uključivati sve zainteresirane zajednice, biti dostupna osjetljivim skupinama, prilagođena individualnim potrebama dionika i trajati tijekom cijelog životnog vijeka projekta; poziva, u slučaju ulaganja koja se temelje na zemlji i prirodnim resursima, na poštovanje načela slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka svih dotičnih zajednica (uz autohtono stanovništvo); traži od EIB-a da izvještava o provedbi navedenih načela; pozdravlja savjetovanje Banke s dionicima o odabranim politikama, na temelju članka 7.10. i 7.11. politike transparentnosti Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva EIB da uzme u obzir sve rizike za okoliš koji proizlaze iz velikih infrastrukturnih projekata i da financira samo one koji su pokazali stvarnu dodanu vrijednost za lokalno stanovništvo i s okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta; ističe važnost strogog praćenja mogućih rizika od korupcije i prijevara u tom kontekstu te provođenja pomnih ex ante i ex post procjena u pogledu projekata koje je potrebno financirati; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da se člankom 287. stavkom 3. UFEU-a utvrđuju revizijske ovlasti Revizorskog suda u odnosu na EIB; podsjeća da je Revizorski sud nadležan za reviziju aktivnosti EIB-a u upravljanju rashodima i prihodima Unije; podsjeća da je Odbor za reviziju nadležan za reviziju temeljnog kapitala EIB-a, u skladu s člankom 12. Protokola br. 5 (Statut EIB-a); ističe da zbog toga Revizorski sud nije u mogućnosti pružiti cjelovitu sliku o poveznicama između operacija Grupe EIB-a i proračuna Unije; podsjeća da se člankom 308. stavkom 3. UFEU-a Vijeću omogućuje izmjena Protokola o Statutu EIB-a jednostavnom odlukom bez potpune revizije Ugovora; ističe sve veću važnost koju jamstva Unije i drugi financijski instrumenti kojima upravlja EIB imaju u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira; stoga poziva Vijeće da izmijeni članak 12. Protokola br. 5 kako bi Revizorski sud imao ulogu u reviziji temeljnog kapitala EIB-a; napominje da je trenutačni tripartitni sporazum između Komisije, EIB-a i Revizorskog suda o revizijama operacija koje se financiraju ili podupiru iz proračuna Unije istekao 2020.; poziva Komisiju, Revizorski sud i EIB da dodatno ojačaju ulogu Revizorskog suda te da osnaže njegove revizijske ovlasti u pogledu aktivnosti EIB-a u obnavljanju tripartitnog sporazuma kojim se uređuju pravila djelovanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Grupu EIB-a i Komisiju da pokrenu postupak revizije odredbi Financijskog i administrativnog okvirnog sporazuma (FAFA) iz svibnja 2014. u kojima se utvrđuju pravila kojima se uređuju instrumenti EU-a pod središnjim upravljanjem povjereni Grupi EIB-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | traži od EIB-a da zajedno s Komisijom istraži načine za koordinaciju sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) i politike isključivanja EIB-a kako bi se postigle sinergije i zajamčilo potpuno rješavanje kritičnih situacija koje utječu na operacije EIB-a i financijske interese Unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primjećuje da je u ožujku 2019. donesena politika Grupe EIB-a o zviždačima i prima na znanje njezinu usklađenost s općim načelima i standardima integriranima u Direktivu (EU) 2019/1937 (6), koja je stupila na snagu kasnije; žali zbog toga što se ta politika primjenjuje samo na slučajeve internog prijavljivanja nepravilnosti; očekuje da će EIB-ova politika zaštite zviždača biti ambiciozna i postaviti visoke standarde; potiče EIB da uključi unutarnje i vanjske zviždače te da uspostavi jasne i precizno definirane postupke, rokove i smjernice kako bi se zviždačima dale najbolje smjernice te ih se zaštitilo od svih mogućih oblika odmazde; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva EIB da poboljša svoju komunikacijsku strategiju; smatra da je ključno da EIB, kao vodeći svjetski donator i multilateralni kreditor, jasno i relevantno komunicira o svojoj misiji i statusu te da se obraća širokom rasponu publike; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primjećuje da je broj optužbi prijavljenih istražnom odjelu EIB-a 2019. dodatno porastao s 228 novih optužbi (2018. zabilježene su 184 optužbe), od kojih 69 % dolazi od članova osoblja, a 30 % iz vanjskih izvora, uključujući stranke povezane s projektima, civilno društvo i medije; primjećuje da se 59 % istražnih mjera odnosi na slučajeve prijevare, nakon čega slijedi korupcija (15 %) i tajno dogovaranje (6 %), te da se više od trećine ispitanih optužbi odnosi na prometni sektor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da je 2019. od 220 zaključenih predmeta njih 40 bilo potkrijepljeno, što je ukupno 18 % zaključenih predmeta, i da je dovelo do upućivanja nadležnim tijelima ili preporuka službama Grupe EIB-a; također napominje da je 62 % takvih zahtjeva (25 od 40) bilo upućeno OLAF-u; traži od EIB-a da izvijesti o ishodu poduzetih mjera, uključujući, ako su dostupni, iznose koji su vraćeni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB da poveća proaktivnu transparentnost tako što će dokumente koji nisu povjerljivi pravodobno objaviti u bazi podataka prilagođenoj korisnicima; ponovno poziva EIB da djeluje na temelju „pretpostavke o objavljivanju podataka”, a ne na temelju „pretpostavke o povjerljivosti”; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Grupu EIB-a da poboljša svoju odgovornost; poziva na memorandum o razumijevanju između Grupe EIB-a i Parlamenta kako bi se poboljšao pristup Parlamenta dokumentima i podacima EIB-a povezanima sa strateškim usmjerenjem i politikama financiranja u cilju povećanja odgovornosti EIB-a; predlaže održavanje tromjesečnog dijaloga s relevantnim odborima Parlamenta kako bi sudjelovali u ulagačkoj strategiji EIB-a i osigurali odgovarajući nadzor; naglašava važnost većeg nadzora Parlamenta nad odlukama Upravnog vijeća EIB-a; poziva Komisiju na bolju razmjenu informacija kako bi se povećala njezina transparentnost prema Parlamentu u pogledu stajališta koja zauzima u Upravnom vijeću EIB-a; ponovno poziva na objavu mišljenjâ koja je Komisija izdala u okviru postupka u skladu s člankom 19. Statuta EIB-a o EIB-ovim operacijama financiranja u svrhu procjene njihove usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom EU-a i politikama EU-a; poziva Komisiju i EIB da postignu dogovor kako bi se zajamčila potpuna transparentnost tih mišljenja i njihovih temeljnih načela, koliko je to pravno moguće; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na pravovremenu objavu cjelovitih dnevnih redova i zapisnika sa sastanaka Upravljačkog odbora i Upravnog vijeća; naglašava da bi buduća politika transparentnosti trebala ojačati zahtjeve transparentnosti za sve svoje operacije i zahtijevati od nositelja projekata da procjenu utjecaja na okoliš i povezane dokumente učine javno dostupnima uključivanjem strogih obveza transparentnosti u posebne ugovorne klauzule potpisane sa svim klijentima EIB-a; poziva EIB da objavljuje redovitije, iscrpnije i sveobuhvatnije informacije o financijskim posrednicima odgovornima za mobilizaciju financijskih sredstava EIB-a i da uključi ugovorne klauzule koje se odnose na obvezno objavljivanje podataka o kreditnoj aktivnosti tih institucija; |
| --- | --- |

62.

Mjere poduzete na temelju preporuka Parlamenta

| 63. | poziva EIB da nastavi izvješćivati o stanju i statusu prethodnih preporuka koje je izdao Parlament u svojim godišnjim rezolucijama, posebno u pogledu:






  (a) | učinaka (gospodarskih, okolišnih i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije, |
| --- | --- | --- |

63.

(a)

učinaka (gospodarskih, okolišnih i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije,

| (b) | mjera donesenih za poboljšanje sprečavanja sukoba interesa, |
| --- | --- |

(b)

mjera donesenih za poboljšanje sprečavanja sukoba interesa,

| (c) | mjera za povećanje transparentnosti nakon dubinske analize integriteta klijenata radi sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije, |
| --- | --- |

(c)

mjera za povećanje transparentnosti nakon dubinske analize integriteta klijenata radi sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije,

| (d) | mjera poduzetih radi praćenja poziva i zahtjeva usvojenih ovom rezolucijom; |
| --- | --- |

(d)

mjera poduzetih radi praćenja poziva i zahtjeva usvojenih ovom rezolucijom;

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji i traži da Vijeće i Upravno vijeće EIB-a održe raspravu o ovdje iznesenim stajalištima Parlamenta. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0191.

(4)  Pritužbu su podnijele nevladine organizacije za zaštitu okoliša CEE Bankwatch Network, Counter Balance, Re:Common i Friends of the Earth Europe.

(5)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088. (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(6)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije. (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Genetski modificirana soja DAS-81419-2

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073421/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073421/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. svibnja 2021. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. svibnja 2021. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 26. listopada 2016. i objavljeno 5. prosinca 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 26. listopada 2016. i objavljeno 5. prosinca 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 9. veljače 2012. društvo Dow Agro Sciences Ltd podnijelo zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 („genetski modificirana soja”), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 („zahtjev”); budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 9. veljače 2012. društvo Dow Agro Sciences Ltd podnijelo zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 („genetski modificirana soja”), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 („zahtjev”); budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je 26. listopada 2016. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 5. prosinca 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 26. listopada 2016. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 5. prosinca 2016.;

| C. | budući da je genetski modificirana soja razvijena za proizvodnju dvaju sintetički dobivenih Bt toksina, Cry1F i Cry1Ac, koji pružaju otpornost na određene vrste leptira (Lepidoptera), te da bude otporna na herbicid glufosinat (5); |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificirana soja razvijena za proizvodnju dvaju sintetički dobivenih Bt toksina, Cry1F i Cry1Ac, koji pružaju otpornost na određene vrste leptira (Lepidoptera), te da bude otporna na herbicid glufosinat (5);

Nepostojanje ocjene za ostatke herbicida, metabolite i tzv. učinke koktela

| D. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

D.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća;

| E. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8); |
| --- | --- |

E.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8);

| F. | budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme) te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; |
| --- | --- |

F.

budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme) te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme;

| G. | budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir; |
| --- | --- |

G.

budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir;

Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine

| H. | budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (9); |
| --- | --- |

H.

budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (9);

| I. | budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteinaze i Bt toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt toksine; |
| --- | --- |

I.

budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteinaze i Bt toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt toksine;

| J. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvanti (10), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

J.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvanti (10), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| K. | budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (11); |
| --- | --- |

K.

budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (11);

Primjedbe nadležnih tijela država članica

| L. | budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (12); budući da kritične primjedbe uključuju povratne informacije da su dostavljeni podaci o izloženosti štetočinama i bolestima nedovoljni za detaljnu analizu ekološke interakcije genetski modificirane soje s okolišem, da podnositelj zahtjeva upućuje samo na znatne nenamjerne gubitke genetski modificirane soje tijekom utovara i istovara u pogledu izloženosti okoliša te da drugi načini izlaganja okoliša otpadnim materijalima nastalima preradom ili uporabom soje (npr. gnojivo, izmet životinja koje su hranjene genetski modificiranom sojom) nisu posebno procijenjeni te da se predloženi plan praćenja ne bavi relevantnim pitanjima u pogledu općeg nadzora zdravlja ljudi i životinja i ne može smatrati dovoljno razrađenim; |
| --- | --- |

L.

budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (12); budući da kritične primjedbe uključuju povratne informacije da su dostavljeni podaci o izloženosti štetočinama i bolestima nedovoljni za detaljnu analizu ekološke interakcije genetski modificirane soje s okolišem, da podnositelj zahtjeva upućuje samo na znatne nenamjerne gubitke genetski modificirane soje tijekom utovara i istovara u pogledu izloženosti okoliša te da drugi načini izlaganja okoliša otpadnim materijalima nastalima preradom ili uporabom soje (npr. gnojivo, izmet životinja koje su hranjene genetski modificiranom sojom) nisu posebno procijenjeni te da se predloženi plan praćenja ne bavi relevantnim pitanjima u pogledu općeg nadzora zdravlja ljudi i životinja i ne može smatrati dovoljno razrađenim;

Nedemokratsko donošenje odluka

| M. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

M.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| N. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

N.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| O. | budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

O.

budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| P. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

P.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| Q. | budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (13); |
| --- | --- |

Q.

budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (13);

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| R. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

| S. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (14); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem zraka, vode i tla te kontaminacijom (15); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tim usjevom koji se tretira herbicidom toksičnim za reproduktivno zdravlje i koji više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajuć u pogledu genetski modificiranih usjevima otpornih na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

S.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (14); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem zraka, vode i tla te kontaminacijom (15); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tim usjevom koji se tretira herbicidom toksičnim za reproduktivno zdravlje i koji više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajuć u pogledu genetski modificiranih usjevima otpornih na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| T. | budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (16); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (17); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (18); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (19); |
| --- | --- |

T.

budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (16); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (17); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (18); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (19);

| U. | budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (20); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; budući da je genetski modificirana soja već odobrena za uzgoj u Argentini i Brazilu (21); |
| --- | --- |

U.

budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (20); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; budući da je genetski modificirana soja već odobrena za uzgoj u Argentini i Brazilu (21);

| V. | budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je EU regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu u pogledu uvoza soje iz Brazila, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenima krčenjem šuma (22); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petine soje koja se iz brazilskih regija Amazonije i Cerrada izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, mogla biti „kontaminirana nezakonitim krčenjem šuma” (23); |
| --- | --- |

V.

budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je EU regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu u pogledu uvoza soje iz Brazila, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenima krčenjem šuma (22); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petine soje koja se iz brazilskih regija Amazonije i Cerrada izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, mogla biti „kontaminirana nezakonitim krčenjem šuma” (23);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (24), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja te interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (25); međutim, duboko je razočaran zbog toga što je Komisija i dalje odobrava uvoz genetski modificirane soje (26) unatoč prigovorima Parlamenta i većine država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz potpuno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi UN-a za održivi razvoj; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji način poštuju načelo „nenaošenja štete” (27); |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da se u izmjenama koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (28), a koje je Parlament usvojio kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne daje odobrenja za genetski modificirane organizme ako se kvalificirana većina država članica nije izjasnila za to; ustraje na tome da Komisija poštuje to stajalište i poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup o tom predmetu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje kod kojih je stvorena otpornost na aktivnu tvar u herbicidu koja nije odobrena za uporabu u Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja najavu zakonodavnog prijedloga Komisije o mjerama za sprečavanje ili ograničenje stavljanja na tržište EU-a proizvoda povezanih s krčenjem ili degradacijom šuma; u međuvremenu, s obzirom na hitnost rješavanja pitanja krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca i činjenicu da potražnja EU-a za genetski modificiranom sojom doprinosi krčenju šuma u toj regiji, poziva Komisiju da odmah obustavi uvoz genetski modificirane soje uzgojene u Brazilu i Argentini, i pritom po potrebi primjeni članak 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, dok se ne uspostave učinkoviti pravno obvezujući mehanizmi za sprečavanje stavljanja na tržište EU-a proizvoda povezanih s krčenjem šuma i povezanim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva na provedbu europske strategije za proizvodnju i opskrbu bjelančevinama biljnog podrijetla (29), koja bi Uniji omogućila manju ovisnost o uvozu genetski modificirane soje te stvaranje kraćih prehrambenih lanaca i regionalnih tržišta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme za stavljanje na tržište.

genetski modificirane soje DAS-81419 otporne na insekte za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2013 – 116), Časopis EFSA-e 2016.; 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi davanju odobrenja za genetski modificirane organizme. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069)

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenog 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 1.

(6)  Vidi, na primjer, Bonny S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides:

Overview and Impact” („Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak”, Environmental Management, siječanj 2016., 57(1): str. 31-48. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” („Utjecaj genetski modificiranih usjeva na uporabu pesticida u SAD-u: prvih šesnaest godina”), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv.24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&langFromHeader=HR&token=03EC744329AD1A28E9BF4FD99C4709FFFEBAF8E5

(9)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” („Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze”), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  Za pregled vidjeti Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” („Pregled sigurnosti i bioloških učinaka Cry-toksina u bakteriji Bacillus thuringiensis kod sisavaca”), Journal of Applied Toxicology, svibanj 2016., 36(5), str. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins” („Pregled literature o procjeni adjuvantnosti/imunogeničnosti proteina”), EFSA Supporting Publications, siječanj 2019., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Primjedbe država članica o genetski modificiranom kukuruzu dostupne su u bazi pitanja EFSA-e,

https://open.efsa.europa.eu/

(13)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje, Komisija „može” ali „ne mora” dati odobrenje.

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019.„Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)0352, str. 1.

(17)  Ibid., str. 2.

(18)  Vidi cilj br. 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019.„Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)0352, str. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Year” („Globalno stanje komercijalnih biotehnoloških/genetski modificiranih usjeva 2017.: sve veće korištenje biotehnoloških usjeva nakon 22-godišnjeg ostvarenja koristi”), sažetak ISAAA-e br. 53 (2017., str. 16. i 21.,

http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=339&Event =DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports” („Prostorno određeni otisci poljoprivrednih proizvoda: Mapiranje ugljičnih emisija uzrokovanih izvozom soje iz Brazila”), Global Environmental Change, svezak 62, svibanj 2020., 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness” („Gnjile jabuke brazilskog agrobiznisa”), Science, 17. srpnja 2020., svezak 369, broj 6501, str. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(24)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 102.

(28)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0364.

(29)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 64.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Genetski modificirana soja DAS-81419-2 × DAS–44406–6

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073422/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073422/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, provedeno 17. svibnja 2021., na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, provedeno 17. svibnja 2021., na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 15. listopada 2020. i objavljeno 20. studenoga 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 15. listopada 2020. i objavljeno 20. studenoga 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (GMO) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (GMO) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 2. ožujka 2016. društvo Dow AgroSciences Ltd podnijelo zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 x DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2. ožujka 2016. društvo Dow AgroSciences Ltd podnijelo zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 x DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je 15. listopada 2020. EFSA donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 20. studenoga 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 15. listopada 2020. EFSA donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 20. studenoga 2020.;

| C. | budući da je genetski modificirana soja razvijena kako bi se stvorila otpornost na tri skupine herbicida: glifosat, 2,4 diklorfenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i druge srodne fenoksi herbicide (AAD-12) i glufosinat, kao i otpornost na štetočine iz reda Lepidoptera ekspresijom Bt-toksina, Cry1F i Cry1Ac (5); |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificirana soja razvijena kako bi se stvorila otpornost na tri skupine herbicida: glifosat, 2,4 diklorfenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i druge srodne fenoksi herbicide (AAD-12) i glufosinat, kao i otpornost na štetočine iz reda Lepidoptera ekspresijom Bt-toksina, Cry1F i Cry1Ac (5);

Nepostojanje ocjene za ostatke herbicida, metabolite i tzv. učinke koktela

| D. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata, glifosata i 2,4-D te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

D.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata, glifosata i 2,4-D te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća;

| E. | budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka; |
| --- | --- |

E.

budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka;

| F. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8); |
| --- | --- |

F.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8);

| G. | budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita), može utjecati sama genetska modifikacija (9); |
| --- | --- |

G.

budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita), može utjecati sama genetska modifikacija (9);

| H. | budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir; |
| --- | --- |

H.

budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir;

| I. | budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija genetski modificirane soje sigurna za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

I.

budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija genetski modificirane soje sigurna za zdravlje ljudi i životinja;

Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine

| J. | budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode izolirano s bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (10); |
| --- | --- |

J.

budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode izolirano s bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (10);

| K. | budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine; |
| --- | --- |

K.

budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine;

| L. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-toksinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (11), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

L.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-toksinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (11), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| M. | budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (12); |
| --- | --- |

M.

budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (12);

Primjedbe nadležnih tijela država članica

| N. | budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputila brojne primjedbe (13); budući da su među kritikama bile i primjedbe da trenutačno dostupni alati za praćenje horizontalnih prijenosa gena u prirodnim okruženjima nisu prikladni za uočavanje rijetkih događaja i da podnositelj zahtjeva zanemaruje potencijal za stvaranje genetske varijabilnosti prijenosom mutiranih varijanata gena pat, epsps i cry ili njihovih fragmenata, da podaci dostavljeni kako bi se pokazala sigurnost genetski modificirane soje za ljudsko i životinjsko zdravlje ne vode sigurnim zaključcima te da se kombinirani učinci na okoliš cry-toksina trebaju dodatno istražiti kako bi se u potpunosti isključio rizik za okoliš; |
| --- | --- |

N.

budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputila brojne primjedbe (13); budući da su među kritikama bile i primjedbe da trenutačno dostupni alati za praćenje horizontalnih prijenosa gena u prirodnim okruženjima nisu prikladni za uočavanje rijetkih događaja i da podnositelj zahtjeva zanemaruje potencijal za stvaranje genetske varijabilnosti prijenosom mutiranih varijanata gena pat, epsps i cry ili njihovih fragmenata, da podaci dostavljeni kako bi se pokazala sigurnost genetski modificirane soje za ljudsko i životinjsko zdravlje ne vode sigurnim zaključcima te da se kombinirani učinci na okoliš cry-toksina trebaju dodatno istražiti kako bi se u potpunosti isključio rizik za okoliš;

Nedemokratsko donošenje odluka

| O. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

O.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| P. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobrenja za proizvode u cjelini, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

P.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobrenja za proizvode u cjelini, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| Q. | budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| R. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

R.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| S. | budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (14); |
| --- | --- |

S.

budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (14);

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| T. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

T.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

| U. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (15); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (16); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tim usjevom koji se tretira herbicidom toksičnim za reproduktivno zdravlje i koji više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajući pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

U.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (15); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (16); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tim usjevom koji se tretira herbicidom toksičnim za reproduktivno zdravlje i koji više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajući pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| V. | budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi po veličini uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (17); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (18); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (19); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (20); |
| --- | --- |

V.

budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi po veličini uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (17); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (18); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (19); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (20);

| W. | budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (21); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; budući da je genetski modificirana soja već odobrena za uzgoj u Argentini i Brazilu (22); |
| --- | --- |

W.

budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (21); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; budući da je genetski modificirana soja već odobrena za uzgoj u Argentini i Brazilu (22);

| X. | budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je Unija zbog uvoza soje iz Brazila regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenima krčenjem šuma (23); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petine soje koja se iz brazilskih regija Amazonije i Cerrada izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, moglo biti „kontaminirano nezakonitim krčenjem šuma” (24); |
| --- | --- |

X.

budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je Unija zbog uvoza soje iz Brazila regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenima krčenjem šuma (23); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petine soje koja se iz brazilskih regija Amazonije i Cerrada izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, moglo biti „kontaminirano nezakonitim krčenjem šuma” (24);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (25), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (26); međutim, duboko je razočaran zbog toga što Komisija i dalje odobrava uvoz genetski modificirane soje (27) unatoč prigovorima Parlamenta i većine država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz potpuno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški sporazum o klimi, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi održivog razvoja UN-a; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji način poštuju načelo „nečinjenja štete” (28); |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da se u izmjenama koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (29), a koje je Parlament usvojio kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne daje odobrenja za genetski modificirane organizme ako se kvalificirana većina država članica nije izjasnila za to; ustraje u tome da Komisija poštuje to stajalište i poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup o tom predmetu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje kod kojih je stvorena otpornost na aktivnu tvar u herbicidu koja nije odobrena za uporabu u Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja najavu zakonodavnog prijedloga Komisije o mjerama za sprečavanje ili ograničenje stavljanja na tržište EU-a proizvoda povezanih s krčenjem ili degradacijom šuma; u međuvremenu, s obzirom na hitnost rješavanja pitanja krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca i činjenicu da potražnja Unije za genetski modificiranom sojom doprinosi krčenju šuma u toj regiji, poziva Komisiju da odmah obustavi uvoz genetski modificirane soje uzgojene u Brazilu i Argentini, i pritom po potrebi primijeni članak 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, dok se ne uspostave učinkoviti pravno obvezujući mehanizmi za sprečavanje stavljanja na tržište Unije proizvoda povezanih s krčenjem šuma i povezanim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva na provedbu europske strategije za proizvodnju i opskrbu bjelančevinama biljnog podrijetla (30), koja bi Uniji omogućila manju ovisnost o uvozu genetski modificirane soje te stvaranje kraćih lanaca prehrane i regionalnih tržišta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme za odobrenje genetski modificirane soje DAS-81419-2 x DAS-44406-6 otporne na insekte i otporne na herbicide za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i obradu podneseno u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA GMO-NL-2016-132), EFSA Journal 2020; 18(11):6302, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi davanju odobrenja za genetski modificirane organizme. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruznMIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruznMIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se od nje ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se od nje ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081)

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 1.

(6)  Vidi primjerice Bonny, S., „Genetski modificirani usjevi otporni na herbicide, korovi i herbicidi: pregled i učinak” (Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact), Environmental Management, siječanj 2016., 57(1), str. 31.-48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Učinak genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticida u SAD-u – prvih šesnaest godina” (Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., br. 24 (1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1)

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze” (Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145. – 1152., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Vidi pregled Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „Pregled sigurnosti i bioloških učinaka toksina Cry Bacillus thuringiensisa kod sisavaca” („An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mamile”), Journal of Applied Toxicology 2016, 36(5), str. 630. –648., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M. D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Pregled literature o procjeni adjuvantnosti/imunogeničnosti proteina” („Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, siječanj 2019., 16.1: 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Primjedbe država članica o genetski modificiranoj soji dostupne su u bazi pitanja EFSA-e: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (člankom 6. stavkom 3.) Komisija „može” ali ne mora dati odobrenje ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica.

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. pod naslovom „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352) str. 1.

(18)  Isto, str. 2.

(19)  Vidi cilj br. 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. pod naslovom „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352) str. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA, sažetak br. 53 (2017.), str. 16. i 21., http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=416&Event= DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, svezak 62, svibanj 2020., 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(24)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, časopis Science, 17. srpnja 2020., svezak 369., izdanje 6501, str. 246. – 248., https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(25)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(28)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 102.

(29)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0364.

(30)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 64.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073423/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073423/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, provedeno 17. svibnja 2021., na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, provedeno 17. svibnja 2021., na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. studenoga 2020. i objavljeno 13. siječnja 2021. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. studenoga 2020. i objavljeno 13. siječnja 2021. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (GMO) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (GMO) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation („podnositelj zahtjeva”) 8. prosinca 2015. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 („višestruko genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation („podnositelj zahtjeva”) 8. prosinca 2015. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 („višestruko genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz; budući da je već odobreno šest potkombinacija tog višestruko genetski modificiranog kukuruza; budući da su Nacrtom provedbene odluke Komisije obuhvaćene preostale četiri potkombinacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz; budući da je već odobreno šest potkombinacija tog višestruko genetski modificiranog kukuruza; budući da su Nacrtom provedbene odluke Komisije obuhvaćene preostale četiri potkombinacije;

| C. | budući da je EFSA 25. studenoga 2020. donijela pozitivno mišljenje koje je objavljeno 13. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da je EFSA 25. studenoga 2020. donijela pozitivno mišljenje koje je objavljeno 13. siječnja 2021.;

| D. | budući da je višestruko genetski modificiran kukuruz dobiven križanjem četiriju genetski modificiranih promjena kukuruza i da je otporan na herbicide koji sadrže glufosinat i glifosat te da proizvodi tri insekticidna proteina (Bt-proteine ili Cry-proteine): Cry1F, Cry1Ab i Vip3Aa20 koji su toksični za neke štetočine iz reda Lepidoptera (5); |
| --- | --- |

D.

budući da je višestruko genetski modificiran kukuruz dobiven križanjem četiriju genetski modificiranih promjena kukuruza i da je otporan na herbicide koji sadrže glufosinat i glifosat te da proizvodi tri insekticidna proteina (Bt-proteine ili Cry-proteine): Cry1F, Cry1Ab i Vip3Aa20 koji su toksični za neke štetočine iz reda Lepidoptera (5);

| E. | budući da za četiri potkombinacije obuhvaćene Nacrtom provedbene odluke Komisije podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve eksperimentalne podatke; |
| --- | --- |

E.

budući da za četiri potkombinacije obuhvaćene Nacrtom provedbene odluke Komisije podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve eksperimentalne podatke;

Nepostojanje ocjene za ostatke herbicida, metabolite i tzv. učinke koktela

| F. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificiran kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glufosinata i glifosata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

F.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificiran kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glufosinata i glifosata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća;

| G. | budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka; |
| --- | --- |

G.

budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka;

| H. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8); |
| --- | --- |

H.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8);

| I. | budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita), može utjecati sama genetska modifikacija (9); |
| --- | --- |

I.

budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita), može utjecati sama genetska modifikacija (9);

| J. | budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir; |
| --- | --- |

J.

budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzimala u obzir;

| K. | budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

K.

budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja;

Nepostojanje maksimalnih razina ostataka i povezanih kontrola

| L. | budući da bi se prema Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (10), čiji je cilj osigurati visoku razinu zaštite potrošača, trebale odrediti posebne maksimalne razine ostataka za hranu i hranu za životinje proizvedenu u trećim zemljama ako je zbog upotrebe pesticida razina ostataka različita od razine koja je rezultat poljoprivredne prakse u Uniji; budući da je to doista slučaj s uvezenim genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide zbog povećanih količina herbicida koji se upotrebljavaju u usporedbi s usjevima koji nisu genetski modificirani; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se prema Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (10), čiji je cilj osigurati visoku razinu zaštite potrošača, trebale odrediti posebne maksimalne razine ostataka za hranu i hranu za životinje proizvedenu u trećim zemljama ako je zbog upotrebe pesticida razina ostataka različita od razine koja je rezultat poljoprivredne prakse u Uniji; budući da je to doista slučaj s uvezenim genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide zbog povećanih količina herbicida koji se upotrebljavaju u usporedbi s usjevima koji nisu genetski modificirani;

| M. | budući da prema reviziji EFSA-e iz 2018. o postojećim maksimalnim razinama ostataka za glifosat, dostupni podaci nisu bili dostatni za utvrđivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika za glifosat u odnosu na genetski modificiran kukuruz s izmjenom EPSPS-a (11); budući da je u višestruko genetski modificiranom kukuruzu prisutna izmjena EPSPS-a (12); |
| --- | --- |

M.

budući da prema reviziji EFSA-e iz 2018. o postojećim maksimalnim razinama ostataka za glifosat, dostupni podaci nisu bili dostatni za utvrđivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika za glifosat u odnosu na genetski modificiran kukuruz s izmjenom EPSPS-a (11); budući da je u višestruko genetski modificiranom kukuruzu prisutna izmjena EPSPS-a (12);

Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine

| N. | budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode izolirano s bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (13); |
| --- | --- |

N.

budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode izolirano s bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (13);

| O. | budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteinaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine; |
| --- | --- |

O.

budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteinaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine;

| P. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-toksinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (14), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

P.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-toksinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (14), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| Q. | budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (15); |
| --- | --- |

Q.

budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (15);

Bt-usjevi: učinci na neciljane organizme i povećana otpornost

| R. | budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

R.

budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja;

| S. | budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan ciljni način djelovanja više ne može smatrati ispravnom i da se učinci na neciljane organizme ne mogu isključiti (16), te da postoje izvješća o sve većem broju neciljanih organizama koji su zahvaćeni na više načina; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (17); budući da bi niz neciljanih organizama u Uniji mogao biti izložen Bt-toksinima prolijevanjem, otpadom i gnojem koji proizlaze iz uvoza Bt-usjeva; budući da u procjeni rizika nisu ocijenjeni učinci na neciljane organizme; |
| --- | --- |

S.

budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan ciljni način djelovanja više ne može smatrati ispravnom i da se učinci na neciljane organizme ne mogu isključiti (16), te da postoje izvješća o sve većem broju neciljanih organizama koji su zahvaćeni na više načina; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (17); budući da bi niz neciljanih organizama u Uniji mogao biti izložen Bt-toksinima prolijevanjem, otpadom i gnojem koji proizlaze iz uvoza Bt-usjeva; budući da u procjeni rizika nisu ocijenjeni učinci na neciljane organizme;

| T. | budući da se procjenom rizika nije uzeo u obzir razvoj otpornosti ciljanih štetočina na Bt-toksine, što bi moglo dovesti do korištenja manje ekološki sigurnih pesticida ili povećanih doza i broja primjena na genetski modificirane usjeve u zemlji uzgoja; budući da Agencija za zaštitu okoliša u Sjedinjenim Američkim Državama predlaže postupno ukidanje mnogih postojećih hibrida Bt-kukuruza u sljedećih tri do pet godina, kao i nekih vrsta Bt-pamuka zbog rasta otpornosti insekata na te usjeve (18); |
| --- | --- |

T.

budući da se procjenom rizika nije uzeo u obzir razvoj otpornosti ciljanih štetočina na Bt-toksine, što bi moglo dovesti do korištenja manje ekološki sigurnih pesticida ili povećanih doza i broja primjena na genetski modificirane usjeve u zemlji uzgoja; budući da Agencija za zaštitu okoliša u Sjedinjenim Američkim Državama predlaže postupno ukidanje mnogih postojećih hibrida Bt-kukuruza u sljedećih tri do pet godina, kao i nekih vrsta Bt-pamuka zbog rasta otpornosti insekata na te usjeve (18);

| U. | budući da, iako se tvrdi da uporaba Bt usjeva dovodi do smanjenja upotrebe insekticida, studija provedena u Sjedinjenim Državama (19) otkriva da se „čini da nekoliko analiza utjecaja Bt-usjeva na obrasce upotrebe pesticida nisu razmatrale tretiranje sjemena te su tako pretjerale u smanjenju upotrebe insekticida (posebno „obrađenog područja”) povezane s Bt-usjevima”; |
| --- | --- |

U.

budući da, iako se tvrdi da uporaba Bt usjeva dovodi do smanjenja upotrebe insekticida, studija provedena u Sjedinjenim Državama (19) otkriva da se „čini da nekoliko analiza utjecaja Bt-usjeva na obrasce upotrebe pesticida nisu razmatrale tretiranje sjemena te su tako pretjerale u smanjenju upotrebe insekticida (posebno „obrađenog područja”) povezane s Bt-usjevima”;

| V. | budući da je Unija stranka UN-ove konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se jasno navodi da i zemlje izvoznice i uvoznice imaju međunarodne odgovornosti u pogledu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

V.

budući da je Unija stranka UN-ove konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se jasno navodi da i zemlje izvoznice i uvoznice imaju međunarodne odgovornosti u pogledu biološke raznolikosti;

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| W. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i Konvencije Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

W.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i Konvencije Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti;

| X. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (20); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (21); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tim usjevom koji je tretiran herbicidom koji je toksičan za reprodukciju i više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajući pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

X.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (20); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (21); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tim usjevom koji je tretiran herbicidom koji je toksičan za reprodukciju i više nije odobren za uporabu u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajući pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

Nedemokratsko donošenje odluka

| Y. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

Y.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| Z. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobrenja za proizvode u cjelini, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

Z.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobrenja za proizvode u cjelini, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| AA. | budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| AB. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

AB.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| AC. | budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (22); |
| --- | --- |

AC.

budući da u slučajevima kada u Žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (22);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (23), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (24); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz potpuno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka, uključujući i sa samom genetski modificiranom biljkom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje kod kojih je stvorena otpornost na aktivnu tvar u herbicidu koja nije odobrena za uporabu u Uniji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EFSA-u da istraži znatne razlike između izvornih Bt-toksina i onih eksprimiranih sintetskim transgenima u genetski modificiranim biljkama, te da proširi svoju procjenu rizika kako bi u potpunosti uzela u obzir sve interakcije i kombinacijske učinke između Bt-toksina, genetski modificiranih biljaka i njihovih sastojaka, ostataka od prskanja komplementarnim herbicidima i okoliša, kao i utjecaje na zdravlje i sigurnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EFSA-u da više ne prihvaća studije toksičnosti na temelju izoliranih proteina koji će se vjerojatno razlikovati u strukturi i biološkim učincima u usporedbi s onima koje proizvodi sama biljka, te da zahtijeva da se sva ispitivanja provode na tkivu iz genetski modificirane biljke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EFSA-u da zatraži podatke o utjecaju konzumacije hrane i hrane za životinje dobivene od genetski modificiranih biljaka na crijevni mikrobiom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški sporazum o klimi, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi održivog razvoja UN-a; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji način poštuju načelo „nečinjenja štete” (25); |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se u izmjenama koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (26), a koje je Parlament usvojio kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne daje odobrenja za genetski modificirane organizme ako se kvalificirana većina država članica nije izjasnila za to; ustraje u tome da Komisija poštuje to stajalište i poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup o tom predmetu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-ina Povjerenstva za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificiranog kukuruza 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 i potkombinacija za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2015-127), EFSA Journal 2021.; 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi davanju odobrenja za genetski modificirane organizme. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 11. tablica 4.

(6)  Vidi, na primjer, Bonny S., „Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak” („Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”), Environmental Management, siječanj 2016; 57(1), str. 31.-48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”(„Učinak genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticida u SAD-u: prvih 16 godina”), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&langFromHeader=HR&token=1BAB99D200F1CDCCE93F564FB7735DAC7FBFBC4E

(9)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.). Vidjeti uvodnu izjavu 26.

(11)  Obrazloženo mišljenje o EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018.; 16(5):5263, str. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12)  Mišljenje EFSA-e, str. 12.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze” (Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145. – 1152., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14)  Vidi pregled Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „Pregled sigurnosti i bioloških učinaka toksina Cry Bacillus thuringiensisa kod sisavaca” („An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”), Journal of Applied Toxicology, svibanj 2016., 36(5), str. 630.-648., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15)  Parenti, M. D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Pregled literature o procjeni adjuvantnosti/imunogeničnosti proteina” („Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, siječanj 2019., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16)  Vidi, na primjer, Hilbeck, A., Otto, M., „Specifičnost i kombinatorički učinci toksina Cry Bacillus thuringiensisa u kontekstu procjene okolišnog rizika GMO-a” („Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”), Frontiers in Environmental Science 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insekticidni Bt-usjevi. Pristup EFSA-e prilikom procjene rizika za neuspješno dizajnirane genetski modificirane Bt-biljke” (Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design), RAGES 2020., str. 4., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Uvođenje tretiranja sjemena na veliko potaknulo je snažan porast u upotrebi neonikotinoidnih insekticida i preventivnom upravljanju štetočinama u usjevima na poljima SAD-a” (Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops), Environmental Science and Technology 2015., 49, 8, str. 5088.-5097., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (člankom 6. stavkom 3.) Komisija „može” ali ne mora dati odobrenje ako ga u okviru Žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica.

(23)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 102.

(26)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1)

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073424/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D073424/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i njezin članak 23. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i njezin članak 23. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. svibnja 2021. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. svibnja 2021. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. studenoga 2020. i objavljeno 13. siječnja 2021. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. studenoga 2020. i objavljeno 13. siječnja 2021. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 24. rujna 2018. Syngenta Crop Protection NV/SA Komisiji podnijela zahtjev u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 („genetski modificirani kukuruz”) ili se od njega sastoje za namjene koje nisu hrana i hrana za životinje, osim za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 24. rujna 2018. Syngenta Crop Protection NV/SA Komisiji podnijela zahtjev u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 („genetski modificirani kukuruz”) ili se od njega sastoje za namjene koje nisu hrana i hrana za životinje, osim za uzgoj;

| B. | budući da je EFSA 25. studenoga 2020. donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu za produljenje odobrenja za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 13. siječnja 2021.; budući da je EFSA 28. siječnja 2009. donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu za produljenje odobrenja za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 17. veljače 2009. (5); |
| --- | --- |

B.

budući da je EFSA 25. studenoga 2020. donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu za produljenje odobrenja za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 13. siječnja 2021.; budući da je EFSA 28. siječnja 2009. donijela pozitivno mišljenje o tom zahtjevu za produljenje odobrenja za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 17. veljače 2009. (5);

| C. | budući da genetski modificirani kukuruz uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glufosinat te proizvodi insekticidni protein, to jest „Bt toksin” Cry1Ab koji je toksičan za određene štetočine iz reda Lepidoptera (6); |
| --- | --- |

C.

budući da genetski modificirani kukuruz uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glufosinat te proizvodi insekticidni protein, to jest „Bt toksin” Cry1Ab koji je toksičan za određene štetočine iz reda Lepidoptera (6);

Nepostojanje ocjene za ostatke herbicida, metabolite i tzv. učinke koktela

| D. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (7); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i opetovanim dozama glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

D.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (7); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i opetovanim dozama glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća;

| E. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (9); |
| --- | --- |

E.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8); budući da je odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (9);

| F. | budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija; |
| --- | --- |

F.

budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i produkte njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka davanja odobrenja za genetski modificirane organizme; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija;

| G. | budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzela u obzir; |
| --- | --- |

G.

budući da zbog posebnih poljoprivrednih praksi u uzgoju genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide postoje posebni obrasci primjene, izlaganja i pojave specifičnih metabolita te pojave kombiniranih učinaka koji zahtijevaju posebnu pozornost; budući da EFSA to nije uzela u obzir;

Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine

| H. | budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (10); |
| --- | --- |

H.

budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (10);

| I. | budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine; |
| --- | --- |

I.

budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine;

| J. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvanti (11), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

J.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvanti (11), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| K. | budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (12); |
| --- | --- |

K.

budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (12);

Bt-usjevi: učinci na neciljane organizme i povećana otpornost

| L. | budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

L.

budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja;

| M. | budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan specifični način djelovanja na ciljne organizme više ne može smatrati ispravnom i da se učinci na organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini ne mogu isključiti (13), budući da postoje izvješća da Bt-toksini na mnogo načina utječu na sve veći broj organizama koji ne pripadaju ciljnoj skupini; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (14); budući da bi niz organizama koji ne pripadaju ciljanoj skupini u Uniji mogao biti izložen Bt-toksinima preko izlijevanja, otpada ili gnoja koji proizlaze iz uvoza Bt-usjeva; budući da u procjeni rizika nisu ocijenjeni učinci na neciljane organizme; |
| --- | --- |

M.

budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan specifični način djelovanja na ciljne organizme više ne može smatrati ispravnom i da se učinci na organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini ne mogu isključiti (13), budući da postoje izvješća da Bt-toksini na mnogo načina utječu na sve veći broj organizama koji ne pripadaju ciljnoj skupini; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (14); budući da bi niz organizama koji ne pripadaju ciljanoj skupini u Uniji mogao biti izložen Bt-toksinima preko izlijevanja, otpada ili gnoja koji proizlaze iz uvoza Bt-usjeva; budući da u procjeni rizika nisu ocijenjeni učinci na neciljane organizme;

| N. | budući da se procjenom rizika nije uzeo u obzir razvoj otpornosti ciljanih štetočina na Bt-toksine, što bi moglo dovesti do korištenja manje ekološki sigurnih pesticida ili povećanih doza i broja primjena na genetski modificirane usjeve u zemlji uzgoja; budući da Agencija za zaštitu okoliša Sjedinjenih Američkih Država predlaže postupno uklanjanje mnogih postojećih hibrida Bt-kukuruza u sljedećih tri do pet godina, kao i nekih vrsta Bt-pamuka zbog rasta otpornosti insekata na te usjeve (15); |
| --- | --- |

N.

budući da se procjenom rizika nije uzeo u obzir razvoj otpornosti ciljanih štetočina na Bt-toksine, što bi moglo dovesti do korištenja manje ekološki sigurnih pesticida ili povećanih doza i broja primjena na genetski modificirane usjeve u zemlji uzgoja; budući da Agencija za zaštitu okoliša Sjedinjenih Američkih Država predlaže postupno uklanjanje mnogih postojećih hibrida Bt-kukuruza u sljedećih tri do pet godina, kao i nekih vrsta Bt-pamuka zbog rasta otpornosti insekata na te usjeve (15);

| O. | budući da, iako se tvrdi da uporaba Bt-usjeva dovodi do smanjenja upotrebe insekticida, nedavna studija objavljena u Sjedinjenim Državama (16) otkriva da se „čini da neke analiza utjecaja Bt-usjeva na obrasce upotrebe pesticida nisu razmatrale tretiranje sjemena te su tako precijenile smanjenje upotrebe insekticida (posebno „tretiranog područja”) povezane s Bt-usjevima”; |
| --- | --- |

O.

budući da, iako se tvrdi da uporaba Bt-usjeva dovodi do smanjenja upotrebe insekticida, nedavna studija objavljena u Sjedinjenim Državama (16) otkriva da se „čini da neke analiza utjecaja Bt-usjeva na obrasce upotrebe pesticida nisu razmatrale tretiranje sjemena te su tako precijenile smanjenje upotrebe insekticida (posebno „tretiranog područja”) povezane s Bt-usjevima”;

| P. | budući da je Unija stranka UN-ove konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se jasno navodi da i zemlje izvoznice i zemlje uvoznice imaju međunarodnu odgovornost u pogledu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

P.

budući da je Unija stranka UN-ove konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se jasno navodi da i zemlje izvoznice i zemlje uvoznice imaju međunarodnu odgovornost u pogledu biološke raznolikosti;

Primjedbe nadležnih tijela država članica

| Q. | budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (17); budući da te primjedbe uključuju kritike u vezi s pretraživanjem literature koje je proveo podnositelj zahtjeva, izvješćima o praćenju genetski modificiranog kukuruza za razdoblje odobrenja koja imaju ozbiljne nedostatke te činjenicom da bi podaci o razinama ostataka glufosinata, uključujući relevantne metabolite, u biljnom materijalu iz terenskih studija poslužili za procjenu sigurnosti hrane, hrane za životinje i okoliša; budući da je jedno nadležno tijelo zatražilo procjenu utjecaja genetski modificiranog usjeva na biološku raznolikost u zemljama proizvođačima i zemljama izvoznicama, uključujući procjenu načina na koji uvoz tog usjeva utječe na odabir usjeva u Uniji te je također postavilo etičko pitanje treba li odobriti uvoz u Uniju proizvoda čiji će uzgoj podrazumijevati izloženost operatora glufosinatu koji je toksičan za reproduktivno zdravlje i više nije odobren za korištenje u Uniji; |
| --- | --- |

Q.

budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (17); budući da te primjedbe uključuju kritike u vezi s pretraživanjem literature koje je proveo podnositelj zahtjeva, izvješćima o praćenju genetski modificiranog kukuruza za razdoblje odobrenja koja imaju ozbiljne nedostatke te činjenicom da bi podaci o razinama ostataka glufosinata, uključujući relevantne metabolite, u biljnom materijalu iz terenskih studija poslužili za procjenu sigurnosti hrane, hrane za životinje i okoliša; budući da je jedno nadležno tijelo zatražilo procjenu utjecaja genetski modificiranog usjeva na biološku raznolikost u zemljama proizvođačima i zemljama izvoznicama, uključujući procjenu načina na koji uvoz tog usjeva utječe na odabir usjeva u Uniji te je također postavilo etičko pitanje treba li odobriti uvoz u Uniju proizvoda čiji će uzgoj podrazumijevati izloženost operatora glufosinatu koji je toksičan za reproduktivno zdravlje i više nije odobren za korištenje u Uniji;

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| R. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

| S. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalan učinak po zdravlje (18); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te zagađenjem i onečišćenjem zraka, vode i tla (19); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tim usjevom koji je tretiran herbicidom koji je toksičan za reproduktivno zdravlje i više nije odobren za korištenje u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajuć u pogledu genetski modificiranih usjevima otpornih na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

S.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalan učinak po zdravlje (18); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te zagađenjem i onečišćenjem zraka, vode i tla (19); budući da bi se odobrenjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tim usjevom koji je tretiran herbicidom koji je toksičan za reproduktivno zdravlje i više nije odobren za korištenje u Uniji, čime bi se povećala izloženost radnika u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika osobito zabrinjavajuć u pogledu genetski modificiranih usjevima otpornih na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

Nedemokratsko donošenje odluka

| T. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

T.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 17. svibnja 2021. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| U. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

U.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| V. | budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europski parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je u devetom sazivu Europski parlament već usvojio 18 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| W. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

W.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| X. | budući da u slučajevima kada u žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (20); |
| --- | --- |

X.

budući da u slučajevima kada u žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (20);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (21), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (22); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz potpuno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka, uključujući i sa samom genetski modificiranom biljkom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje kod kojih je stvorena otpornost na aktivnu tvar u herbicidu koja nije odobrena za uporabu u Uniji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EFSA-u da istraži znatne razlike između izvornih Bt-toksina i onih eksprimiranih sintetskim transgenima u genetski modificiranim biljkama, te da proširi svoju procjenu rizika kako bi u potpunosti uzela u obzir sve interakcije i kombinacijske učinke između Bt-toksina, genetski modificiranih biljaka i njihovih sastojaka, ostataka od prskanja komplementarnim herbicidima i okoliša, kao i utjecaj na zdravlje i sigurnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EFSA-u da više ne prihvaća studije toksičnosti na temelju izoliranih proteina koji će se vjerojatno razlikovati u strukturi i biološkim učincima u usporedbi s onima koje proizvodi sama biljka, te da zahtijeva da se sva ispitivanja provode na tkivu iz genetski modificirane biljke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EFSA-u da zatraži podatke o utjecaju konzumacije hrane i hrane za životinje dobivene od genetski modificiranih biljaka na crijevni mikrobiom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi UN-a za održivi razvoj; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji način poštuju načelo „nenanošenja štete” (23); |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se u izmjenama koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (24), a koje je Parlament usvojio kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne daje odobrenja za genetski modificirane organizme ako se kvalificirana većina država članica nije izjasnila za to; ustraje na tome da Komisija poštuje to stajalište i poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup o tom predmetu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on assessment of genetically modified maize Bt11 for renewal authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO RX-016) („Znanstveno mišljenje Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificiranog kukuruza Bt11 za produljenje odobrenja na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO RX-016)”), EFSA Journal 2021.; 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi davanju odobrenja za genetski modificirane organizme. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su od nje proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411, te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0081).

(5)  Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on application reference EFSA-GMO-RX-Bt11 for renewal of the authorisation of existing products produced from insect-resistant genetically modified maize Bt11, under Regulation (EC) No 1829/2003 from Syngenta („Mišljenje Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme o referentnom broju zahtjeva EFSA-GMO-RX-Bt11 za produljenje odobrenja postojećih proizvoda proizvedenih od genetski modificiranog kukuruza Bt 11 otpornog na kukce, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, koje je dostavila Syngenta”), EFSA Journal 2009; 7(2):977, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977

(6)  Mišljenje EFSA-e iz 2009., str. 2.

(7)  Vidi, na primjer, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide te herbicidi: pregled i učinak”), Environmental Management, January 2016; 57(1), str. 31.-48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” („Učinak genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticida u SAD-u: prvih 16 godina”), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&langFromHeader=HR&token=03EC744329AD1A28E9BF4FD99C4709FFFEBAF8E5

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” („Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze”), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145.-1152., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Za pregled vidjeti Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” („Pregled sigurnosti i bioloških učinaka Cry-toksina u bakteriji Bacillus thuringiensis kod sisavaca”), Journal of Applied Toxicology, svibanj 2016., 36(5), str. 630.-648., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins” („Pregled literature o procjeni adjuvantnosti/imunogeničnosti proteina”), EFSA Supporting Publications, siječanj 2019., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Vidjeti, na primjer, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” („Specifičnost i kombinatorički učinci toksina Cry Bacillus thuringiensisa u kontekstu procjene okolišnog rizika GMO-a”), Frontiers in Environmental Science 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” („Insekticidni Bt-usjevi. Pristup EFSA-e prilikom procjene rizika u pogledu genetski modificiranih Bt-biljaka namjerno je neuspješan”), RAGES 2020, str. 4., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops” („Uvođenje tretiranja sjemena na veliko potaknulo je snažan porast u upotrebi neonikotinoidnih insekticida i preventivnoj zaštiti bilja od nametnika u usjevima na poljima u SAD-u”), Environmental Science and Technology 2015., 49, 8, str. 5088.-5097., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(17)  Primjedbe države članice o genetski modificiranom kukuruzu dostupne su u bazi pitanja EFSA-e: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje, Komisija „može” ali „ne mora” dati odobrenje.

(21)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005, stavak 102.

(24)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

Zaštita financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2019. (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2020. naslovljeno „31. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – 2019.” (COM(2020)0363) i prateće radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 i SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2020. naslovljeno „31. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – 2019.” (COM(2020)0363) i prateće radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 i SWD(2020)0160),

| — | uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2019. i izvješće o aktivnostima njegova Nadzornog odbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2019. i izvješće o aktivnostima njegova Nadzornog odbora,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog revizorskog suda o izvršenju proračuna EU-a za financijsku godinu 2019., s odgovorima institucija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog revizorskog suda o izvršenju proračuna EU-a za financijsku godinu 2019., s odgovorima institucija (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (2) (Uredba o OLAF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (2) (Uredba o OLAF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (3),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda (prvo vijeće) od 26. lipnja 2019. u predmetu T-617/17, Vialto Consulting Kft. protiv Europske komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda (prvo vijeće) od 26. lipnja 2019. u predmetu T-617/17, Vialto Consulting Kft. protiv Europske komisije (4),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda (šesto vijeće) od 6. lipnja 2019. u predmetu T-399/17, Dalli protiv Europske komisije (5) i presudu Suda (prvo vijeće) od 25. veljače 2021. u predmetu C-615/19 P, Dalli protiv Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda (šesto vijeće) od 6. lipnja 2019. u predmetu T-399/17, Dalli protiv Europske komisije (5) i presudu Suda (prvo vijeće) od 25. veljače 2021. u predmetu C-615/19 P, Dalli protiv Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda od 13. svibnja 2020. u predmetu T-290/18, Agmin Italy SpA protiv Europske komisije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda od 13. svibnja 2020. u predmetu T-290/18, Agmin Italy SpA protiv Europske komisije (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (7),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 01/2019 od 10. siječnja 2019. naslovljeno „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 01/2019 od 10. siječnja 2019. naslovljeno „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 06/2019 od 16. svibnja 2019. naslovljeno „Suzbijanje prijevara pri potrošnji sredstava EU-a za koheziju: upravljačka tijela moraju poboljšati otkrivanje prijevara, poduzimanje odgovarajućih mjera i koordinaciju relevantnih aktivnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 06/2019 od 16. svibnja 2019. naslovljeno „Suzbijanje prijevara pri potrošnji sredstava EU-a za koheziju: upravljačka tijela moraju poboljšati otkrivanje prijevara, poduzimanje odgovarajućih mjera i koordinaciju relevantnih aktivnosti”,

| — | uzimajući u obzir pregled Europskog revizorskog suda od 9. listopada 2018. naslovljen „Sažeti prikaz revizija EU-a za 2017.: predstavljanje godišnjih izvješća Europskog revizorskog suda za 2017. godinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled Europskog revizorskog suda od 9. listopada 2018. naslovljen „Sažeti prikaz revizija EU-a za 2017.: predstavljanje godišnjih izvješća Europskog revizorskog suda za 2017. godinu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće stručnjaka sastavljeno za Komisiju od 10. rujna 2020. naslovljeno „Studija i izvješća o jazu PDV-a u 28 država članica EU-a: završno izvješće za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće stručnjaka sastavljeno za Komisiju od 10. rujna 2020. naslovljeno „Studija i izvješća o jazu PDV-a u 28 država članica EU-a: završno izvješće za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (8) (Direktiva PIF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (8) (Direktiva PIF),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (11),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196),

| — | uzimajući u obzir kontinuiranu provedbu programa „Hercule III”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kontinuiranu provedbu programa „Hercule III”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Unije za borbu protiv prijevara i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014 (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Unije za borbu protiv prijevara i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014 (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0209/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0209/2021),

| A. | budući da, de jure, države članice i Komisija dijele odgovornost i moraju blisko surađivati kako bi zaštitile financijske interese Unije i borile se protiv prijevara i korupcije; budući da su tijela država članica de facto upravljala s otprilike 74 % rashoda EU-a i prikupila tradicionalna vlastita sredstva Unije u odnosu na proračun EU-a za 2019.; |
| --- | --- |

A.

budući da, de jure, države članice i Komisija dijele odgovornost i moraju blisko surađivati kako bi zaštitile financijske interese Unije i borile se protiv prijevara i korupcije; budući da su tijela država članica de facto upravljala s otprilike 74 % rashoda EU-a i prikupila tradicionalna vlastita sredstva Unije u odnosu na proračun EU-a za 2019.;

| B. | budući da, iako treba ispuniti svoje odgovornosti u pogledu nadzora, kontrole i revizije u okviru podijeljenog upravljanja, Komisija može nadzirati samo oko 10 % svih rashoda; |
| --- | --- |

B.

budući da, iako treba ispuniti svoje odgovornosti u pogledu nadzora, kontrole i revizije u okviru podijeljenog upravljanja, Komisija može nadzirati samo oko 10 % svih rashoda;

| C. | budući da u članku 310. stavku 6. UFEU-a stoji da „Unija i države članice, u skladu s člankom 325., suzbijaju prijevaru i svaki drugi oblik nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije”; budući da u članku 325. stavku 2. UFEU-a stoji da „radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije, države članice poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa”; budući da u članku 325. Stavku 3. UFEU-a stoji da „države članice koordiniraju svoje djelovanje usmjereno na zaštitu financijskih interesa Unije od prijevara” i da, u tu svrhu, „uz pomoć Komisije organiziraju blisku i redovitu suradnju među nadležnim tijelima”; budući da se u skladu s člankom 325. stavkom 4. UFEU-a zakonodavac mora savjetovati s Europskim revizorskim sudom o svim mjerama koje trebaju biti donesene u područjima suzbijanja i borbe protiv prijevara koje štete financijskim interesima EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da u članku 310. stavku 6. UFEU-a stoji da „Unija i države članice, u skladu s člankom 325., suzbijaju prijevaru i svaki drugi oblik nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije”; budući da u članku 325. stavku 2. UFEU-a stoji da „radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije, države članice poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa”; budući da u članku 325. Stavku 3. UFEU-a stoji da „države članice koordiniraju svoje djelovanje usmjereno na zaštitu financijskih interesa Unije od prijevara” i da, u tu svrhu, „uz pomoć Komisije organiziraju blisku i redovitu suradnju među nadležnim tijelima”; budući da se u skladu s člankom 325. stavkom 4. UFEU-a zakonodavac mora savjetovati s Europskim revizorskim sudom o svim mjerama koje trebaju biti donesene u područjima suzbijanja i borbe protiv prijevara koje štete financijskim interesima EU-a;

| D. | budući da je prema članku 83. UFEU-a korupcija osobito teško kazneno djelo s prekograničnom dimenzijom; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema članku 83. UFEU-a korupcija osobito teško kazneno djelo s prekograničnom dimenzijom;

| E. | budući da se problem raznolikosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama treba riješiti na prikladan način s ciljem stvaranja ujednačenijih administrativnih sustava i sustava za izvješćivanje u EU-u te učinkovitog suzbijanja nepravilnosti i borbe protiv prijevara i korupcije s konkretnijim i zadovoljavajućim rezultatima; |
| --- | --- |

E.

budući da se problem raznolikosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama treba riješiti na prikladan način s ciljem stvaranja ujednačenijih administrativnih sustava i sustava za izvješćivanje u EU-u te učinkovitog suzbijanja nepravilnosti i borbe protiv prijevara i korupcije s konkretnijim i zadovoljavajućim rezultatima;

| F. | budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 11,97 % ukupnih proračunskih prihoda EU-a za 2019.; |
| --- | --- |

F.

budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 11,97 % ukupnih proračunskih prihoda EU-a za 2019.;

| G. | budući da sustavni, institucionalizirani slučajevi korupcije na visokoj razini i namjerni pokušaji oslabljivanja sustava provjere i ravnoteže te neovisnosti institucija odgovornih za nadzor i kontrolu financija u određenim državama članicama ozbiljno štete financijskim interesima Unije, a istovremeno i ugrožavaju demokraciju, temeljna prava i vladavinu prava; podsjeća na štetni učinak korupcije na povjerenje građana EU-a u institucije; |
| --- | --- |

G.

budući da sustavni, institucionalizirani slučajevi korupcije na visokoj razini i namjerni pokušaji oslabljivanja sustava provjere i ravnoteže te neovisnosti institucija odgovornih za nadzor i kontrolu financija u određenim državama članicama ozbiljno štete financijskim interesima Unije, a istovremeno i ugrožavaju demokraciju, temeljna prava i vladavinu prava; podsjeća na štetni učinak korupcije na povjerenje građana EU-a u institucije;

| H. | budući da prema mišljenju Europskog revizorskog suda Komisija nema dovoljan uvid u razmjere, prirodu i uzroke prijevara te da se u okviru sustava za upravljanje nepravilnostima ne prijavljuju svi slučajevi potencijalnih prijevara; |
| --- | --- |

H.

budući da prema mišljenju Europskog revizorskog suda Komisija nema dovoljan uvid u razmjere, prirodu i uzroke prijevara te da se u okviru sustava za upravljanje nepravilnostima ne prijavljuju svi slučajevi potencijalnih prijevara;

| I. | budući da korupcija utječe, u različitoj mjeri, na sve države članice i ne samo da predstavlja teret gospodarstvu EU-a, već i narušava demokraciju i vladavinu prava diljem Europe; |
| --- | --- |

I.

budući da korupcija utječe, u različitoj mjeri, na sve države članice i ne samo da predstavlja teret gospodarstvu EU-a, već i narušava demokraciju i vladavinu prava diljem Europe;

Općenito

| 1. | pozdravlja 31. godišnje izvješće Komisije o zaštiti financijskih interesa EU-a i borbi protiv prijevara (izvješće o zaštiti financijskih interesa), u kojem se ističu postignuća iz 2019. u pogledu konsolidacije institucijskog okvira za borbu protiv prijevara i nepravilnosti na razini EU-a, odnosno činjenica da je 18 država članica u svoje nacionalno zakonodavstvo uvelo mjere iz Direktive PIF do kraja godine, dok su dodatne četiri države članice to učinile do lipnja 2020.; poziva sve preostale države članice da poduzmu sve potrebne mjere i osiguraju potpuno i ispravno prenošenje direktive u najkraćem mogućem roku; poziva Komisiju da pomno prati postupak prenošenja u svim državama članicama te da iskoristi svoje ovlasti za pokretanje postupaka zbog povrede prava ako se države članice ne pridržavaju postupka prenošenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da je Komisija 3. prosinca 2020. trebala poslati obrazloženo mišljenje Irskoj i Rumunjskoj zato što nisu prenijele Direktivu PIF u nacionalno zakonodavstvo; napominje da je Rumunjska 15. prosinca 2020. prenijela Direktivu PIF u nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je poštivanje vladavine prava preduvjet za dobro financijsko upravljanje, što, među ostalim, uključuje djelotvornu i učinkovitu raspodjelu i upravljanje sredstvima EU-a te borbu protiv korupcije i lošeg upravljanja; u tom pogledu snažno pozdravlja usvajanje Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem sustavu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija odmah započela s aktivnostima u području jasne metodologije i analize mogućih slučajeva; potvrđuje da je Komisija u nekoliko navrata jasno izjavila da će ispuniti svoju ulogu čuvarice Ugovora i primjenjivati Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 od dana njezina stupanja na snagu bez nepotrebne odgode, tako da se nijedan slučaj ne izgubi tijekom nužnih pripremnih radova u prvoj polovici 2021.; podsjeća da se Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 primjenjuje na sve obveze i plaćanja od 1. siječnja 2021. te da se njome pružaju zaštitne mjere za krajnje korisnike i primatelje; |
| --- | --- |

4.

Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom

| 5. | napominje da je ukupan broj nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom prijavljenih u 2019. bio 11 726 (2 % manje slučajeva nego u 2018.) te je uključivao vrijednost od otprilike 1,6 milijardi EUR, što predstavlja pad od 34 % u odnosu na 2018.; u tom pogledu napominje da se podaci o broju slučajeva i odgovarajućoj vrijednosti svake godine kontinuirano ocjenjuju i ažuriraju te da bi se ti slučajevi trebali razmatrati u okviru dugoročne perspektive; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da broj otkrivenih nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare ukazuje na to koliki je opseg otkrivanja i sposobnost presretanja potencijalnih prijevara u državama članicama i tijelima EU-a te podsjeća da to nije izravan pokazatelj razine prijevara koje utječu na proračun EU-a ili određenu državu članicu; napominje da nije poznato koliko se nepravilnosti koje se smatraju prijevarom ne prijavi svake godine, što otežava procjenu učinkovitosti aktivnosti za borbu protiv prijevara; podsjeća da je 2019. godine Europski revizorski sud objavio dva posebna izvješća u kojima je naglasio Komisijine neuspjehe u pogledu njezinih uvida u razmjer, prirodu i uzroke prijevare te prepoznao slabosti u Komisijinom strateškom pristupu upravljanju rizicima od prijevare, pozivajući je da poduzme proaktivnije mjere za rješavanje tih problema; stoga poziva Komisiju da razvije metodologiju za poboljšanje pouzdanosti i da pruži točnije procjene razmjera prijevara u EU-u; napominje da otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi zaštite financijskih interesa Unije te da je, prema potrebi, pokrenut kazneni postupak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su se broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 2019. (939 slučajeva, odnosno 8 % svih nepravilnosti) i povezani financijski iznosi (otprilike 461,4 milijuna EUR, odnosno 28 % svih financijskih iznosa na koje utječu nepravilnosti) znatno smanjili u odnosu na 2018.; napominje da je 2019. prijavljeni broj nepravilnosti koje se smatraju prijevarom bio 40 % niži nego 2015. i 25 % niži od petogodišnjeg prosjeka za razdoblje 2015. – 2019.; napominje da je 2019. 514 nepravilnosti povezanih s rashodima koje su prijavljene kao prijevara predstavljalo 0,3 % plaćanja u 2019., dok je 425 nepravilnosti povezanih s prihodima koje su prijavljene kao prijevara predstavljalo 0,3 % bruto iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava prikupljenih za 2019.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzima u obzir činjenicu da je u pogledu broja nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom evidentiranih u 2019. (10 787 slučajeva) zabilježena stagnacija u odnosu na 2018., dok su se povezani financijski iznosi smanjili za 8 % na otprilike 1,2 milijarde EUR; napominje da je 2019. 6 550 nepravilnosti povezanih s rashodima koje su prijavljene kao prijevara predstavljalo 0,5 % plaćanja u 2019., dok je 4 237 nepravilnosti povezanih s prihodima koje su prijavljene kao prijevara predstavljalo 1,5 % bruto iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava prikupljenih za 2019.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da promjena u broju nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom predstavlja trenutačnu sliku koja se treba promatrati u kontekstu drugih značajnih faktora; naglašava da prijavljeni padovi u ukupnom broju slučajeva nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom mogu ukazivati i na pozitivan razvoj, odnosno na općeniti pad aktivnosti koje se smatraju prijevarom, i na negativan razvoj, odnosno na smanjenje razine otkrivanja aktivnosti koje se smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su u nekoliko država članica, posebice u slučaju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, otkrivanja koncentrirana, što ukazuje na različite pristupe u upotrebi kaznenog zakona u zaštiti proračuna EU-a; naglašava i žali zbog činjenice da mnoge države članice nemaju posebne zakone za borbu protiv organiziranog zločina sličnog mafiji, čija uključenost u prekogranične aktivnosti i sektore koji utječu na financijske interese EU-a kontinuirano raste; poziva Komisiju da riješi problem razlika između država članica i da razmotri nove mjere usklađivanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da nedostaci u valjanosti i usporedivosti podataka i tehnologija izvješćivanja, uz različite stupnjeve digitalizacije u državama članicama, i dalje ozbiljno utječu na kvalitetu i pouzdanost informacija dostupnih Komisiji u okviru sustava za upravljanje nepravilnostima i sustava OWNRES; žali zbog činjenice da je otkrivanje zloupotrebe, prijevare i pronevjere sredstava EU-a uglavnom ograničeno na slučajeve koje Komisija i Revizorski sud slučajno otkriju tijekom svojih revizija na temelju uzorka ili na istrage OLAF-a; zabrinut je zbog kontinuiranih nalaza Revizorskog suda koji pokazuju da se aktivnosti nekih nacionalnih tijela smatraju previše sklonima pogreškama i stoga nepouzdanima; naglašava da ti nedostaci utječu na kvalitetu podataka o broju otkrivenih nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom koje države članice šalju Komisiji; napominje da tri države članice 2019. nisu prijavile nikakve nepravilnosti koje se smatraju prijevarom (15); posebice je zabrinut zbog manjka prikladnog kadra i kvalifikacija određenih nacionalnih tijela i manjka internih revizija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su povećani rizici od krize uzrokovane bolešću COVID-19 doveli do izvršenja proračuna EU-a; sa zabrinutošću napominje da su dvije države članice prijavile više od polovice nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, a da neke države članice redovito ne prijavljuju nijedan slučaj prijevare; poziva Komisiju da posebnu pozornost obrati na te slučajeve provođenjem nadzora i poduzimanjem radnji za osiguravanje potpune zaštite proračuna EU-a i da provede nasumične provjere na licu mjesta, posebice u iznimnim okolnostima kriza; dijeli stav Komisije da je borba protiv prijevare i nepravilnosti od najveće moguće važnosti u razdoblju krize (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče države članice i Komisiju na tješnju suradnju u pogledu razmjene informacija, poboljšanja prikupljanja podataka i poboljšanja učinkovitosti kontrola; poziva države članice da u tom pogledu objave podatke o krajnjim korisnicima u ujednačenom, strojno čitljivom obliku i da osiguraju interoperabilnost s Komisijinim alatima za nadzor; snažno poziva Komisiju da provede detaljnu analizu osnovnih razloga i potencijalnih strukturnih problema koji uzrokuju kontinuirane sustavne slabosti u pouzdanosti rada nekih nacionalnih tijela i da obrati posebnu pažnju na sve potencijalne razlike među sustavima država; poziva Komisiju da se pozabavi jasnim preporukama nacionalnim tijelima za pojedinačne države; poziva Komisiju da uspostavi strukturiran dijalog s nacionalnim tijelima i Revizorskim sudom u svrhu kontinuiranog rada na izgradnji kapaciteta i razmjene najbolji praksi radi poboljšanja pouzdanosti rada nacionalnih tijela i informiranja Parlamenta o ostvarenom napretku; poziva Komisiju da ponudi daljnju podršku radi poboljšanja suradnje u okviru mreže Eurofisc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u tom pogledu ponovno poziva Komisiju da uspostavi jedinstven sustav za prikupljanje usporedivih podataka o nepravilnostima i slučajevima prijevara od država članica kako bi standardizirala postupak izvješćivanja te zajamčila kvalitetu i usporedivost pruženih podataka; |
| --- | --- |

14.

Prihodi – prijevare koje se odnose na vlastita sredstva

| 15. | napominje da je 2019. 425 nepravilnosti prijavljeno kao prijevare povezane s prihodima, što je 21 % manje od petogodišnjeg prosjeka od 541 nepravilnosti godišnje u razdoblju 2015. – 2019.; nadalje napominje da je procijenjeni i utvrđeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava na koji su utjecale prijevare (80 milijuna EUR) 2019. bio za 19 % manji od petogodišnjeg prosjeka od 98 milijuna EUR; napominje da je inspekcija koju su provele službe za borbu protiv prijevara bila najuspješnija metoda otkrivanja slučajeva prijevare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je za 2019. otkriveno i prijavljeno 4 237 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, što je 6 % manje od petogodišnjeg prosjeka, te da je procijenjeni i utvrđeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava na koji su utjecale prijevare 2019. iznosio 397 milijuna EUR, što je 3 % manje od petogodišnjeg prosjeka; nadalje napominje da su nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom uglavnom otkrivene naknadnim kontrolama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava ozbiljnost trenutačne situacije u vezi s prijevarama koje uključuju neplaćanje PDV-a, posebno tzv. kružne prijevare; poziva sve države članice da sudjeluju u svim područjima aktivnosti Eurofisca radi olakšavanja razmjene informacija u cilju borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje, iz Završnog izvješća o manjku prihoda od PDV-a za 2020., da je u 2018. manjak prihoda od PDV-a u EU-u pao na 140 milijardi EUR i da bi 2019. mogao pasti ispod 130 milijardi EUR; zabrinut je zbog činjenice da bi manjak prihoda od PDV-a mogao doseći 164 milijardi EUR u 2020. i poziva Komisiju da dostavi detaljno objašnjenje o tome je li to povećanje na bilo koji način povezano s pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

18.

| 19. | duboko je zabrinut zbog rasprostranjenog učinka prijevara u području PDV-a na proračun EU-a, kao i na nacionalne proračune; smatra da je vrlo važno pojačati borbu protiv najvažnijeg oblika prijevara u području PDV-a, nepostojećeg trgovca unutar Zajednice (MTIC), čija je vrijednost procijenjena na godišnji iznos 40 – 60 milijardi EUR; poziva Komisiju da ocijeni prednosti i nedostatke različitih potencijalnih rješenja za rješavanje problema MTIC-a, posebice uvođenje digitalnog sustava za izvješćivanje na temelju transakcija u stvarnom vremenu koji će razviti istraživači (TX++) ili kombinaciju konačnog sustava PDV-a s digitalnim izvješćivanjem na temelju transakcija u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da su države članice 2019. prijavile 16 mjera za borbu protiv prijevara u području prihoda: osam u području carinskih prijevara, pet u području poreznih prijevara i tri mjere koje se odnose na obje vrste prijevara; napominje da je Komisija 2019. započela s postupkom procjene radi utvrđivanja učinkovitosti Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 (17) u suzbijanju carinskih prijevara; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da je Komisija od 2017. do 2019. na terenu provodila inspekcije o kontrolnoj strategiji u području carinske vrijednosti u svim državama članicama i utvrdila da financijski interesi Unije nisu djelotvorno zaštićeni, što je dovelo do znatnih gubitaka tradicionalnih vlastitih sredstava u proračunu EU-a; napominje da je OLAF izdao izvješća o istragama s preporukama za šest država članica koje nisu u potpunosti provele potrebne mjere za dosljedno rješavanje prijevara koje se odnose na podcjenjivanje vrijednosti; poziva Komisiju da Parlamentu pošalje povratno izvješće o državama članicama koje mogu pružiti dobar primjer najboljih praksi koje treba slijediti i državama članicama koje se i dalje suočavaju sa značajnim izazovima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da su, kao i 2017. i 2018., solarni paneli 2019. u monetarnom smislu bili roba na koju su prijevare i nepravilnosti najviše utjecale; poziva Komisiju da prepozna sustavnu prirodu takvih prijevara i snažno potiče Vijeće i države članice na poduzimanje snažnih koraka u tom pogledu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da, nakon istraga OLAF-a o prijevarama koje se odnose na podcjenjivanje vrijednosti tekstila i obuće uvezenih iz Kine preko Ujedinjene Kraljevine te istraga Komisije u okviru upravljanja vlastitim sredstvima, postoje ozbiljne sumnje u točnost iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava (carina) koje je Ujedinjena Kraljevina prenijela u proračun EU-a; snažno kritizira činjenicu da Ujedinjena Kraljevina i dalje odbija staviti iznos tradicionalnih vlastitih sredstava iz razdoblja 2011. – 2017. (bruto 2,679 milijardi EUR) koja nedostaju na raspolaganje proračunu EU-a; pozdravlja činjenicu da je Komisija u ožujku 2019. Europskom sudu uputila predmet zbog povrede prava protiv Ujedinjene Kraljevine u pogledu gubitaka tradicionalnih vlastitih sredstava zbog uvoza podcijenjene vrijednosti; od Komisije traži da izvijesti o razvoju događaja u tom pogledu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | duboko je zabrinut zbog nemjerljivih pričuva koje je Glavna uprava Komisije za proračun (DG BUDG) održavala 2019., iz kojih je vidljivo da su se prijevare koje se odnose na podcjenjivanje vrijednosti djelomično premjestile u druge države članice s određenim posljedicama na prikupljanje tradicionalnih vlastitih sredstava za koje se čeka konačna kvantifikacija; napominje da je Komisija provela istrage o podcjenjivanju vrijednosti u svim državama članicama i provjerila kako su države članice organizirane u pogledu rješavanja problema podcjenjivanja vrijednosti, a posebno u pogledu tekstila i obuće uvezenih iz Kine; napominje da podcjenjivanje vrijednosti robe uvezene u EU jest i ostaje prijetnja prihodima i predstavlja značajan izazov koji se mora riješiti u narednim godinama; napominje da će Komisija pratiti i nametnuti financijsku odgovornost državama članicama za sve potencijalne povezane gubitke; zabrinut je zbog činjenice da je, prema privremenim izračunima, gubitak tradicionalnih vlastitih sredstava 2019. iznosio 1 % ukupnih tradicionalnih vlastitih sredstava za tu godinu; traži od Komisije da hitno izvijesti Parlament o nalazima i posljedicama svojih istraga i izračunima kvantifikacije nakon njihova finaliziranja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja da je kombinacija različitih metoda otkrivanja (kontrole pri puštanju u promet i nakon puštanja u promet, inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara i druge metode) najučinkovitiji način za otkrivanje prijevara i da učinkovitost svake metode ovisi o državi članici u pitanju, učinkovitoj administrativnoj koordinaciji i sposobnosti relevantnih službi država članica da međusobno komuniciraju; poziva Komisiju da Vijeće obavijesti o državama članicama koje mogu pružiti dobar primjer najboljih praksi koje treba slijediti i državama članicama koje se i dalje suočavaju sa značajnim izazovima u pogledu unapređenja praksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da se tijekom posljednjih pet godina godišnja stopa povrata u pogledu tradicionalnih vlastitih sredstava kretala između 52 % i 66 % te da je stopa povrata za slučajeve prijavljene 2019. trenutačno otprilike 57 %; napominje da na razlike u rezultatima povrata među državama članicama mogu utjecati čimbenici kao što su vrsta prijevare ili nepravilnosti ili vrsta dotičnog dužnika; napominje da je od ožujka 2020. ukupna stopa povrata za sve godine od 1989. do 2019. iznosila 61 %; ponavlja poziv Komisiji da svake godine podnosi izvješće o iznosu vraćenih vlastitih sredstava EU-a u skladu s preporukama OLAF-a i da tijelo za davanje razrješnice obavijesti o iznosima koje još treba vratiti; |
| --- | --- |

26.

Prijevare koje se odnose na rashode

| 27. | prima na znanje da je u 2019. bilo 514 nepravilnosti u rashodima koje su prijavljene kao prijevara, u ukupnom iznosu od 381,4 milijuna EUR (što predstavlja 0,3 % plaćanja u 2019.); |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje da je u 2019. bilo 6 550 nepravilnosti u rashodima koje nisu prijavljene kao prijevara, što predstavlja 0,5 % plaćanja u 2019.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje da su u pogledu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) otkrivene nepravilnosti u nekoliko država članica, posebice nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, što upućuje na to da bi različiti pristupi kada je riječ o primjeni kaznenog prava za zaštitu proračuna EU-a ili praksi prijavljivanja sumnji na prijevaru mogli biti značajni čimbenici u razlikama među državama članicama; napominje da je došlo do povećanja ukupnih financijskih iznosa povezanih s izravnom potporom i pada u iznosima povezanih s ruralnim razvojem, iako su oni 2019. općenito bili relativno stabilni; posebno napominje da je u području izravne potpore većina otkrivenih slučajeva upućivala na upotrebu krivotvorenih dokumenata ili zahtjeva za pomoć, dok su u području ruralnog razvoja mnogi otkriveni slučajevi bili povezani s provedbom; zabrinut je što je stvaranje umjetnih uvjeta za primanje financijske potpore uobičajena vrsta prijevare u području izravnih potpora, što ukazuje na modus operandi u nepravilnostima koje se smatraju prijevarom koji zadire u područje etike i integriteta; napominje da je došlo do značajnog pada broja nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u području ruralnog razvoja zbog smanjenja broja otkrivenih slučajeva povezanih s programskim razdobljem 2007. – 2013., što je u skladu sa životnim vijekom programiranja, i zbog sporog početka otkrivanja povezanih s programskim razdobljem 2014. – 2020., te da je u području ruralnog razvoja i dalje otkriveno više nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i onih koje se ne smatraju prijevarom nego u okviru izravne potpore; ističe, međutim, da je u tržišnim mjerama zabilježena najviša stopa otkrivanja prijevara (FDR) u iznosu od 0,87 %, što je više od četiri puta veća stopa u odnosu na ruralni razvoj kada je riječ o nepravilnostima koje se smatraju prijevarom i da su za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom stopa otkrivanja nepravilnosti (IDR) bila gotovo dvostruko viša od stope za ruralni razvoj; nadalje, prima na znanje da, prema godišnjem izvješću Revizorskog suda za 2017. (18), način isplate rashoda utječe na rizik od pogreške, a posebno da su pogreške bile ograničene uglavnom na nadoknadu troškova, dok je stopa pogreške za plaćanja utemeljena na pravima bila ispod praga značajnosti od 2 %; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja svoj poziv na uvođenje maksimalnih iznosa plaćanja koji fizička osoba može primiti iz prvog i drugog stupa ZPP-a i kohezijskih fondova; smatra da je puno teže zaobići maksimalne iznose definirane po pojedinačnoj fizičkoj osobi; podsjeća da korisnici mogu umjetno podijeliti svoje tvrtke ili otvoriti dodatne tvrtke koje mogu primiti maksimalan iznos financiranja s ciljem izbjegavanja maksimalnog iznosa definiranog po pravnoj osobi; pozdravlja namjere prijedloga za ZPP kojim će se sve tvrtke koje pripadaju istoj grupaciji računati kao jedan korisnik; smatra, međutim, da su ti pokušaji nedovoljni jer je zbog nejasnih i veoma složenih strukture tvrtki, koje često uključuju subjekte u nekoliko država članica i/ili trećim zemljama, vrlo teško osigurati da se sve tvrtke koja pripadaju istoj skupini identificiraju kao takve i da se zapravo tretiraju kao jedan korisnik, čime se stvaraju druge prilike za zaobilaženje tih ograničenja; poziva Komisiju da u svoj prijedlog revizije Financijske uredbe uključi prijedloge za maksimalne iznose po fizičkoj osobi za ZPP i kohezijske fondove (19); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja svoju zabrinutost da subvencije iz ZPP-a potiču kriminalne i oligarhijske strukture na otimanje zemlje; ponavlja svoj hitan poziv Komisiji na uspostavljanje mehanizma za podnošenje pritužbi za poljoprivrednike te mala i srednja poduzeća koja se suočavaju s otimanjem zemlje, teškom povredom dužnosti nacionalnih tijela, nepravilnim ili subjektivnim tretiranjem u natječajima ili prilikom dodjele subvencija, pritiskom ili zastrašivanjem od strane kriminalnih struktura, organiziranih zločinačkih skupina ili oligarhijskih struktura ili drugim ozbiljnim kršenjem njihovih temeljnih prava kojim će im se omogućiti izravno podnošenje pritužbe Komisiji; pozdravlja činjenicu da je u okviru nove Uredbe o ZPP-u predložen takav mehanizam za podnošenje pritužbi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje složenost analize podataka o kohezijskoj politici i različitim fazama programskog razdoblja 2007. – 2013.; napominje da su financijski iznosi bili značajno niži nego u iznimnoj godini 2018., no da je u prosjeku putanja za kohezijske fondove uzlazna; ističe važnost suradnje s pravosudnim tijelima i ističe da je potrebno posvetiti veću pozornost neočekivanom padu financijskih iznosa kod nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, kao i kod onih koje se ne smatraju prijevarom, i, ne uključujući „iznimne” slučajeve, u programskom razdoblju 2014. – 2020. u pogledu financijskih iznosa uključenih u nepravilnosti koje se smatraju prijevarom za sve fondove u 2019., a posebno u pogledu EFRR-a; naglašava hitnu potrebu da Komisija, OLAF i EPPO u potpunosti istraže jesu li različiti uzorci izvješćivanja u državama članicama u pogledu njihove tendencije za otkrivanje nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i koje uključuju velike financijske iznose na neki način povezani s mogućim sukobima interesa s dionicima u državama članicama ili čak zločinačkom aktivnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | veoma je zabrinut zbog medijskih izvješća o infrastrukturnim ulaganjima koja je sufinancirao EU i koja su prenamijenjena nakon minimalnog zadanog razdoblja od tri ili pet godina; izražava žaljenje zbog navoda o prijevari i osobnom bogaćenju koje je rezultat te prenamjene; žali zbog činjenice da Komisija nije uspjela pružiti dodatne informacije za uklanjanje preostalih sumnji; pozdravlja namjeru Komisije da na prikladan način istraži te navode i poziva Komisiju da svoje nalaze pošalje Parlamentu; nadalje poziva Komisiju da analizira koje države članice imaju ozbiljne probleme s prenamjenom infrastrukturnih projekata koje sufinancira EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da je minimalno zakonski propisano razdoblje od tri do pet godina prekratko s obzirom na značajne iznose sufinanciranja i dugovječnost takvih projekata; žali zbog činjenice da suzakonodavci nisu odlučili uvesti duža obvezna razdoblja trajnosti tijekom revizije Uredbe o zajedničkim odredbama (20); napominje da postoje značajne razlike između nacionalnih pravila država članica o trajnosti infrastrukturnih ulaganja i preuranjenoj prenamjeni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da provede detaljnu analizu različitih nacionalnih pravila o trajnosti zahtjeva za prisvajanje sufinanciranih ulaganja i preuranjene prenamjene, za infrastrukturu i opremu, s posebnim naglaskom na to obuhvaćaju li nacionalna pravila više od minimalnih zahtjeva EU-a; poziva Komisiju da svoje nalaze pošalje Parlamentu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na zahtjeve u pogledu transparentnosti za ZPP i kohezijske politike, koji obvezuju nadležna tijela država članica da vode javno dostupan popis krajnjih korisnika; snažno poziva države članice da takve podatke objavljuju u ujednačenom strojno čitljivom formatu i da zajamče interoperabilnost informacija; zahtijeva od Komisije da prikupi i akumulira podatke te objavi popise najvećih korisnika iz svakog fonda u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da su, među nepravilnostima koje se smatraju prijevarom u 2019., aktivnosti povezane sa zdravstvenom infrastrukturom bile pogođene kršenjima pravila javne nabave, a najčešće otkriveni problemi ticali su se popratne dokumentacije: petnaest država članica prijavilo je nepravilnosti u aktivnostima povezanima sa zdravstvenom infrastrukturom, a sedam ih je otkrilo i prijevaru; napominje da činjenica da ostale države članice ne prijavljuju nepravilnosti u ovom području ne znači da takvi rizici kod njih ne postoje i poziva Komisiju, OLAF i EPPO da osiguraju da aktivnosti koje se smatraju prijevarom, posebice one povezane s borbom protiv pandemije bolesti COVID-19, ne ostanu neriješene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zabrinut je oko kontinuiranih izvješća Revizorskog suda i Komisije o kontinuiranim nedostacima u javnoj nabavi u nekoliko država članica; poziva Komisiju da provede detaljnu analizu država članica s primjetnim nedostacima o temeljnim razlozima za to i da točno odredi u kojoj su mjeri ti nedostaci uzrokovani formalnim pogreškama ili sustavnom prijevarom i korupcijom; smatra da se manje formalne pogreške moraju tretirati na drugačiji način i da se Komisija treba više usredotočiti na ozbiljnije probleme, kao što su međunarodne manipulacije natječajnim kriterijima kojima se prednost daje primjeni nekih ili određenog ponuditelja, korupcija povezana s odabirom ponuditelja, sukobi interesa i druga zloupotreba koja se smatra prijevarom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je potpuna transparentnost u opravdavanju rashoda od ključne važnosti, posebno kad je riječ o infrastrukturnim radovima koji se izravno financiraju fondovima EU-a ili financijskim instrumentima; poziva Komisiju da građanima EU-a omogući potpun pristup informacijama o sufinanciranim projektima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe potrebu za potpunom transparentnosti u prikazivanju prijenosa i zajmova danih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te poziva Komisiju da Parlamentu omogući potpuni pristup informacijama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da pojača svoje aktivnosti u suzbijanju i otkrivanju prijevara da bi osigurala da sredstva EU-a i dalje dospijevaju do ciljanih korisnika i omogućuju učinkovite i mjerljive koristi životima građana; |
| --- | --- |

41.

Digitalizacija kao način zaštite financijskih interesa EU-a

| 42. | naglašava da je veći stupanj digitalizacije, interoperabilnosti i usklađenosti izvješćivanja, praćenja i revizije u EU-u već trebao biti proveden i da je on neophodan s obzirom na prekograničnu prirodu zloupotrebe, prijevare, pronevjere, sukoba interesa, dvostrukog financiranja i drugih sustavnih problema; štoviše, zabrinut je oko kontrola financijskih instrumenata kojima upravljaju posrednici i dokazanim nedostacima u provjerama registriranih sjedišta korisnika; ponavlja potrebu da se način isplate izravnih i neizravnih sredstava uvjetuje time da korisnici i financijski posrednici pruže podatke o stvarnom vlasništvu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žali zbog činjenice da, prema trenutačnim pravilima, manjak informacija o vlasničkim strukturama i stvarnim vlasnicima tvrtki i grupacija tvrtki značajno doprinosi nejasnoćama o tome kako se sredstva trenutačno raspodjeljuju i otežava učinkovitije otkrivanje nepravilnosti; još jednom naglašava ključnu važnost sveobuhvatnih, pouzdanih i usporedivih podataka za djelotvornu, učinkovitu i pravovremenu kontrolu rashoda EU-a i zaštitu novca europskih poreznih obveznika; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponavlja svoj hitan poziv Komisiji da u Financijskoj uredbi predloži pravnu osnovu za stvaranje interoperabilnog digitalnog sustava za izvješćivanje i praćenje kojim bi se tijelima država članica omogućilo pravovremeno, usklađeno i standardizirano izvješćivanje u području podijeljenog upravljanja; potiče obveznu upotrebu postojećih alata za rudarenje podataka i ocjenu rizika, kao što je Arachne, kao jednog od elemenata planiranog sustava za izvješćivanje i praćenje; ističe da bi se takvim interoperabilnim sustavom za izvještavanje i praćenje omogućilo ne samo ranije i učinkovitije otkrivanje zloupotrebe, prijevara, pronevjere, sukoba interesa, dvostrukog financiranja i drugih sustavnih problema, već i sveobuhvatni pregled načina na koji se raspodjeljuju sredstva EU-a i potencijalna nenamjerna koncentracija sredstava u rukama nekoliko oligarhijskih ili čak zločinačkih krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da se tim sustavom na nacionalna tijela ne bi smjelo staviti preveliko birokratsko opterećenje ili stvoriti zagušenje podacima; poziva Komisiju da odredi koji su pokazatelji i podaci doista relevantni, potrebni i proporcionalni u svrhu revizije i kontrole te postizanja predviđenih ciljeva programiranja te da smanji broj pokazatelja i ključnih etapa koji se trebaju unijeti u sustav; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da bi se sustavom ranog otkrivanja i isključenja (EDES) uspostavljenim člankom 135. Financijske uredbe trebalo osigurati učinkovito sankcioniranje nepouzdanih osoba ili subjekata njihovim isključivanjem iz postupaka dodjele i nabave koji se financiraju iz proračuna EU-a i nametanjem financijskih kazni; žali zbog činjenice da se u bazi podataka nalazi vrlo mali broj gospodarskih subjekata, njih šest prema podacima iz svibnja 2021.; poziva Komisiju da pregleda kriterije s ciljem smanjenja složenosti i veće primjenjivosti EDES-a u praksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da u svojem prijedlogu revizije Financijske uredbe razmotri proširenje EDES-a na sredstva u okviru podijeljenog upravljanja uz poštivanje načela proporcionalnosti i prikladnosti; potiče države članice i Komisiju da osiguraju bolju interoperabilnost postojećih europskih i nacionalnih baza podataka i alata za rudarenje podataka; potvrđuje da Europski nadzornik za zaštitu podataka ne smatra da postoje problemi s općenitom zaštitom podataka prilikom uspostavljanja takve interoperabilnosti, sve dok za to postoji jasna pravna osnova; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja trenutačna pravila o e-nabavi u kojima se navodi da se mogućnosti sudjelovanja u javnim natječajima moraju objaviti u oglasniku Tenders Electronic Daily (TED), da dokumenti o nabavi moraju biti dostupni u elektroničkom obliku i sadržavati hiperveze u obavijestima u TED-u, da gospodarski subjekti moraju prijave na natječaje slati elektronskim putem i da javni naručitelji moraju prihvaćati elektroničke račune; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primjećuje da javna nabava prolazi kroz digitalnu transformaciju; pozdravlja postupak ponovnog razmatranja javne nabave u pogledu digitalnih tehnologija; smatra da bi ova reforma trebala biti opsežnija od korištenja elektroničkih alata i uključivati različite faze prije i nakon dodjele ugovora; ustraje u tome da bi se tim reformama trebala omogućiti integracija postupaka utemeljenih na podacima u različitim fazama postupka nabave; poziva Komisiju da posebnu pažnju obrati na okvirne ugovore dodijeljene u postupcima javne nabave jer povezana prijevara i korupcija predstavljaju povećan rizik za financijske interese Unije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primjećuje da povećana digitalizacija javnih usluga i transparentnost pravila znače da je više informacija o javnim financijama EU-a dostupno u elektroničkom obliku; napominje, nadalje, da trenutačno dostupni računalni kapacitet i softver omogućuju obradu velike količine složenih podataka u relativno kratkom vremenskom razdoblju, što stvara nove mogućnosti za otkrivanje prijevare upotrebom specijaliziranih tehnika analize podataka, kao što su velika količina podataka, rudarenje podataka i tehnologije utemeljene na umjetnoj inteligenciji za otvorene podatke; vjeruje da obilatost otvorenih podataka predstavlja priliku za pružanje podrške stvaranju pouzdanih reputacijskih sustava koji mogu pomoći u suzbijanju zločinačkih aktivnosti; poziva Komisiju da provede sustavnu analizu i istraži kako se nove tehnologije upotrebljavaju u području otkrivanja i suzbijanja prijevara, da ocijeni njihova ograničenja i izradi prijedloge za unapređenje njihove upotrebe; |
| --- | --- |

50.

Nova strategija Komisije za borbu protiv prijevara

| 51. | pozdravlja donošenje nove strategije Komisije za borbu protiv prijevara 29. travnja 2019.; pozdravlja politiku nulte tolerancije prema prijevarama; pozdravlja ponovno uvođenje korporativnog nadzora Komisije nad prijevarama uz pomoć snažnije savjetodavne i nadzorne uloge OLAF-a; podsjeća da se strategijom predviđa obvezujući akcijski plan isključivo za službe i izvršne agencije Komisije, unatoč činjenici da većina odgovornosti leži na državama članicama; poziva na ujednačen pristup koji bi također trebao uključivati države članice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da razmotri reviziju svoje nove strategije za borbu protiv prijevara kako bi se u njoj u potpunosti odrazila operacionalizacija EPPO-a i njegova uloga u borbi protiv prijevara; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da je važno dati prednost razvoju i uspostavi nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara u svim državama članicama, među ostalim i u svjetlu novih izazova koje je stvorila kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i planova za oporavak i otpornost; veoma je zabrinut zbog činjenice da je, prema podacima za 2018., samo deset država članica izvijestilo o usvajanju ili ažuriranju nacionalne strategije za borbu protiv prijevara i o tome obavijestilo OLAF, dok sedamnaest država članica još uvijek nije usvojilo strategiju (21), a od toga njih samo četiri razmatra usvajanje ili pripremu nove strategije (22); poziva države članice koje još nisu donijele nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara da to smjesta i bez odgode učine; poziva Komisiju da ocijeni nacionalne strategije za borbu protiv prijevara koje su usvojene, da istraži zašto neke države članice zaostaju u njihovu usvajanju i da potakne preostale države članice na usvajanje; |
| --- | --- |

53.

Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)

| 54. | pozdravlja otvaranje pregovora iz 2019. o reviziji Uredbe o OLAF-u u pogledu suradnje s EPPO-om i djelotvornosti istraga OLAF-a; pozdravlja stupanje na snagu revidirane Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 u siječnju 2021. kojom se značajno jača uloga OLAF-a i utire put neometanoj suradnji s EPPO-om; napominje da nova pravila uključuju jasnu definiciju komplementarnih uloga dvaju ureda, jasna pravila o tome kako se slučajevi prijavljuju i njima se unapređuje način na koji OLAF može provoditi vlastite istrage; priznaje da novi pravni okvir OLAF čini učinkovitijim uključivanjem pravila za provjere i inspekcije na licu mjesta, čime se OLAF-u dopušta pristup informacijama o bankovnim računima putem nadležnih nacionalnih tijela, a na taj se način jačaju pravila kojima se upravlja radom službi za koordinaciju u području borbe protiv prijevara u državama članicama i osiguravaju bolja jamstva za osobe uključene u OLAF-ove istrage postojanjem voditelja obrade; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da pojačane ovlasti OLAF-a, uspostavljanje EPPO-a i koordinacija aktivnosti u okviru čitave arhitekture EU-a za borbu protiv prijevara u svrhu prepoznavanja, istrage i progona počinitelja prijevara predstavljaju velik korak unaprijed u zaštiti financijskih interesa EU-a; u tom pogledu pozdravlja sklapanje radnih dogovora između EPPO-a, Eurojusta i Europola kojima se uspostavljaju pravila suradnje i način na koji će tijela EU-a zajedno djelovati u borbi protiv zločina koji utječu na financijske interese Europske unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponavlja svoju ocjenu važnosti istraga OLAF-a i njegovu ulogu u koordinaciji napora s ciljem zaštite financijskih interesa EU-a i borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da OLAF nije uspostavljane samo radi internih istraga, već i kao podrška državama članicama u eksternim istragama; ističe da će nakon osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja OLAF ostati jedini ured odgovoran za zaštitu financijskih interesa EU-a u državama članicama koje su odlučile da se neće pridružiti EPPO-u; podsjeća da, iako se načelom supsidijarnosti sprječava da OLAF pokrene istrage u slučajevima kada su države članice u boljem položaju da to učine, time se ne isključuje mogućnost OLAF-a da provede analize ponavljajućih slučajeva, trendova i uzoraka te analize načina na koji je njegova mogućnost otkrivanja tih fenomena dovela do poboljšane suradnje i uspješnih aktivnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | snažno vjeruje da OLAF treba ojačati u pogledu njegova proračuna i osoblja da bi mogao u potpunosti provoditi svoje zadatke suzbijanja i istrage, posebice u državama članicama koje se nisu pridružile EPPO-u; ističe da je važno osigurati da OLAF i dalje bude snažan partner u radu Ureda europskog javnog tužitelja koji u potpunosti funkcionira; naglašava da bi se buduća suradnja OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja trebala temeljiti na tijesnoj suradnji, učinkovitoj razmjeni informacija i komplementarnosti, izbjegavajući pritom dupliciranje ili sukob nadležnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponavlja činjenicu da OLAF doprinosi oblikovanju i razvoju metoda za suzbijanje i borbu protiv prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije; podsjeća da je jedan od ključnih elemenata OLAF-ova mandata promicanje i koordinacija, s državama članicama i između njih, dijeljenja operativnog iskustva i najboljih proceduralnih praksi u zaštiti financijskih interesa Unije; stoga žali zbog činjenice da u izvješću o zaštiti financijskih interesa nije izričito predstavljena ocjena OLAF-ovih rezultata istrage o izdacima; poziva OLAF da pruži opipljive smjernice i savjete državama članicama i Komisiji na temelju analize vlastitog iskustva u istragama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prima na znanje administrativni dogovor o razmjeni informacija i suradnji između OLAF-a i Europskog revizorskog suda potpisan 2019. i pozdravlja strukturiraniju suradnju između Revizorskog suda i OLAF-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja dogovor između OLAF-a i suzakonodavaca, u bliskoj suradnji sa službama Komisije, o uključivanju standardnih odredbi o zaštiti financijskih interesa Unije u sve propise o programima potrošnje nakon 2020., usklađene po područjima; |
| --- | --- |

61.

Ured europskog javnog tužitelja (EPPO)

| 62. | pozdravlja imenovanje Laure Codruțe Kövesi glavnom europskom tužiteljicom 2019. i početak aktivnosti EPPO-a 1. lipnja 2021.; žali zbog činjenice da je datum početka rada EPPO-a morao nekoliko puta biti odgođen zbog manjka financijskih i ljudskih resursa i ozbiljnih kašnjenja u imenovanju europskih i delegiranih tužitelja u nekoliko država članica; traži od Komisije da poveća financijske i ljudske resurse EPPO-a i tako mu omogući suočavanje s izazovima koji će nastati trošenjem sredstava iz iznimno velikog fonda za oporavak; |
| --- | --- |

62.

| 63. | konstatira da je postupak imenovanja za delegirane europske tužitelje pokrenut 2019. i završen 2020., a 22 europska tužitelja prisegnula su pred Europskim sudom 28. rujna 2020.; žali zbog manjka predlaganja delegiranih europskih tužitelja, posebice u Sloveniji, koja je poništila svoj postupak imenovanja, kao i zbog značajnih kašnjenja u mnogim drugim državama članicama; napominje da je glavna tužiteljica Kövesi veoma zabrinuta zbog „očitog manjka iskrene suradnje” Slovenije, što je dovelo do kašnjenja u popunjavanju mjesta njezinih delegiranih tužitelja; potiče Komisiju na strog nadzor država članica koje još uvijek nisu predložile svoje delegirane europske tužitelje ili koje nisu prilagodile svoje nacionalne propise s ciljem operacionalizacije EPPO-a, gdje je to potrebno, tako što će obustaviti financiranje na temelju članka 63. stavka 2. i stavka 8. Financijske uredbe i pravila specifičnih za sektor i/ili pokrenuti postupke zbog povrede; napominje, nadalje, da je do kraja 2019. osamnaest država članica obavijestilo Komisiju o uključivanju Direktive PIF u nacionalno zakonodavstvo; poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći da potakne sve države članice da se pridruže EPPO-u i potiče pet država članica koje se još nisu pridružile da to učine bez nepotrebne odgode; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podsjeća da, u skladu s Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1696, povjerenstvo za odabir europskih tužitelja ocjenjuje kandidate i Vijeću prosljeđuje poredak kandidata koji Vijeće treba uzeti u obzir; ali koje, prema Provedbenoj odluci, nije obvezujuće; podsjeća da u slučaju kandidata koje su predložili Belgija, Bugarska i Portugal, Vijeće nije slijedilo redoslijed poželjnosti kandidata povjerenstva za odabir; podsjeća da su 27. srpnja 2020. Austrija, Estonija, Luksemburg i Nizozemska objavile izjavu u kojoj se ističe da se „mora izbjegavati natjecanje između poredaka nacionalnih povjerenstava za odabir i poretka europskog povjerenstva za odabir, uz rizik od narušavanja europske komponente postupka imenovanja”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | s velikom zabrinutošću ističe neuspjeh Malte da predloži tri prikladna kandidata za kolegij europskih tužitelja, čime se odgodilo njegovo popunjavanje; izražava duboku zabrinutost zbog medijskih otkrića da je portugalska vlada Vijeću pružila pogrešne informacije o tituli i iskustvu kandidata kojeg je europsko povjerenstvo za odabir rangiralo na drugo mjesto, što je dovelo do njegova imenovanja portugalskim europskim tužiteljem; izražava daljnju zabrinutost zbog činjenice da je jedan od neuspješnih kandidata Belgije uložio žalbu o postupku odabira pri Europskom sudu; žali zbog činjenice da su ti problemi zasjenili formiranje kolegija europskih tužitelja i poziva uključene države članice da Parlamentu pruže sve potrebne informacije i dokumentaciju za potpunu ocjenu pravednosti postupka odabira; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da europski tužitelji moraju biti neovisni i da bi svaka sumnja na intervenciju nacionalne vlade u korist kandidata protiv preporuke europskog povjerenstva za odabir ozbiljno negativno utjecala na ugled, integritet i neovisnost Ureda europskog javnog tužitelja kao institucije; |
| --- | --- |

66.

Borba protiv korupcije

| 67. | pozdravlja donošenje Direktive (EU) 2019/1937 („Direktiva o zviždačima”) uz napomenu da je rok za prenošenje do 17. prosinca 2021.; poziva Komisiju da pomno prati i pomaže državama članicama, čime bi osigurala potpuno, ispravno i pravovremeno prenošenje Direktive i da započne s ocjenom provedbe u državama članicama odmah nakon isteka roka; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe važnost neovisnih medija i istraživačkih novinara te ponovno ističe potrebu da ih se zaštiti; poziva Komisiju da osigura odgovarajuću pravnu zaštitu za istraživačke novinare u skladu s onom koja se pruža zviždačima i da razvije sveobuhvatne mjere za zaštitu istraživačkog novinarstva, uključujući mehanizam brzog odgovora za novinare u nevolji i učinkovito zakonodavstvo protiv tzv. praksi „SLAPP” (strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja); |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava važnost napretka postignutog u zakonodavnim i političkim inicijativama Komisije za suzbijanje i borbu protiv korupcije, kao i redovito praćenje i ocjenjivanje pravnih okvira država članica u okviru novouspostavljenog izvješća o vladavini prava; žali zbog toga što Komisija više ne smatra da je potrebno objavljivati izvješća o borbi protiv korupcije i što je novo izvješće o vladavini prava veoma deskriptivno; poziva Komisiju da poboljša ta izvješća izdavanjem preporuka o situacijama u kojima su prepoznati nedostaci; |
| --- | --- |

69.

| 70. | veoma je zabrinut nalazima izvješća o vladavini prava za 2020. u kojemu su istaknute zabrinutosti o učinkovitosti istraga, progonu i obustavi postupaka u slučajevima povezanima s korupcijom, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini u nekoliko država članica, kao što su Bugarska, Hrvatska, Češka Republika, Mađarska, Malta i Slovačka; ističe da se korupcija na visokoj razini mora sustavno rješavati kontinuiranim i odlučnim aktivnostima s ciljem pokretanja kaznenih istraga i progona slučajeva korupcije koji uključuju službenike na visokoj razini ili njihove najbliže suradnike u slučaju ozbiljnih optužbi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava da institucije kojima je povjerena provedba kaznenog zakona moraju raditi na učinkovit i objektivan način te biti opremljene odgovarajućim sredstvima, ljudskim resursima, tehničkim kapacitetima i specijaliziranim stručnjacima da bi mogle izvršavati svoje zadatke; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe da veza između korupcije i prijevara u EU-u može imati negativan učinak na proračun EU-a; poziva Komisiju da razmotri uspostavu mreže tijela za suzbijanje korupcije u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja ulogu promatrača Unije u Skupini država za borbu protiv korupcije (GRECO) te ponavlja svoju preporuku da EU treba postati član GRECO-a; u potpunosti podržava Stockholmsku deklaraciju iz prosinca 2019. kojom se europski donositelji odluka pozivaju na jačanje borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

73.

| 74. | napominje da je prikladna pravna osnova za pridruživanje EU-a kao punopravnog člana GRECO-u članak 83. UFEU-a u vezi s člankom 218. UFEU-a; napominje da bi punopravno članstvo EU-a u GRECO-u zahtijevalo poziv koji upućuje Odbor ministara Vijeća Europe i zaključivanje sporazuma između Vijeća Europe i EU-a o modalitetima članstva; napominje da je primjenjivi postupak donošenja odluka utvrđen člankom 218. UFEU-a u vezi sa zaključivanjem međunarodnih sporazuma pri čemu bi Vijeće, na temelju preporuke Komisije, trebalo ovlastiti Komisiju da vodi pregovore o modalitetima članstva u GRECO-u zajedno s Vijećem Europe i zatražiti pristanak Parlamenta, nakon čega Vijeće može usvojiti konačnu odluku o zaključivanju sporazuma; |
| --- | --- |

74.

| 75. | napominje da bi u slučaju punopravnog članstva EU-a u GRECO-u skupina država mogla nadzirati i ocjenjivati institucije EU-a; ističe da sustav ocjenjivanja GRECO-a treba u obzir uzeti specifičnu prirodu EU-a kao Unije utemeljene na načelu dodijeljenih nadležnosti, njezine institucije i posebne značajke prava EU-a; naglašava da prava i obveze EU-a u GRECO-u i praktični modaliteti njegova članstva kao zasebnog pravnog subjekta, uz njegove države članice, trebaju biti unaprijed razjašnjeni u sporazumu o modalitetima članstva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | napominje da su države članice 2019. izvijestile o osam mjera zakonodavne, organizacijske i administrativne prirode u području poboljšanja transparentnosti, borbe protiv korupcije i suzbijanja sukoba interesa u javnoj nabavi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponavlja svoj poziv Komisiji da uspostavi interni mehanizam evaluacije korupcije za institucije EU-a; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zabrinut je zbog toga što glavni češki tužitelj navodi kontinuirani pritisak ministra pravosuđa kao razlog svoje nedavne ostavke; traži od Komisije da istraži slabosti češkog pravosudnog sustava i da pažljivo istraži jesu li kakvi drugi slučajevi koji uključuju češku vladu povučeni ili preuranjeno zatvoreni zbog mogućeg pritiska ili neopravdanog uplitanja; poziva Komisiju da provede takvu analizu i za sve druge države članice i da obavijesti Parlament o svojim nalazima i zaključcima; |
| --- | --- |

78.

Preporuke

| 79. | ponovno poziva Komisiju da uspostavi digitalizirani i interoperabilni jedinstveni sustav za prikupljanje usporedivih podataka o nepravilnostima i slučajevima prijevara od država članica kako bi standardizirala postupak izvješćivanja te zajamčila kvalitetu i usporedivost pruženih podataka; naglašava važnost usklađivanja definicija kako bi se dobili usporedivi podaci diljem EU-a; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisiju da zajamči potpunu transparentnost i kvalitetu podataka koje države članice dostavljaju u okviru sustava za upravljanje nepravilnostima; potiče države članice da pravodobno dostave potpune podatke; poziva Komisiju i države članice da povežu sustav za upravljanje nepravilnosti s EDES-om i alatom Arachne te da se pristup tom sustavu osigura svim državama članicama i Komisiji; |
| --- | --- |

80.

| 81. | smatra da je potrebno da države članice uže surađuju u pogledu razmjene informacija kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka i povećala učinkovitost kontrola; |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava da EDES, kao EU-ova crna lista, ima velik potencijal za označavanje osoba i tvrtki koji zloupotrebljavaju sredstva EU-a; napominje, usto, presudu Općeg suda od 13. svibnja 2020. u predmetu T-290/18 (Agmin Italy SpA protiv Europske komisije) u kojoj je Europski sud potvrdio valjanost pripadajućih uloga povjerenstva i dužnosnika za ovjeravanje te utvrdio da se u raspravnom postupku koje je vodilo povjerenstvo u potpunosti poštivalo pravo predmetnog subjekta na saslušanje; poziva Komisiju da u svoj prijedlog za reviziju Financijske uredbe uključi proširenje EDES-a na sredstva u okviru podijeljenog upravljanja; poziva Komisiju da opremi taj sustav potrebnim financijskim i ljudskim resursima da bi mu omogućila rad u punom kapacitetu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | izražava žaljenje zbog činjenice da postoji više od 290 sustava za praćenje i izvješćivanje za ZPP i kohezijske fondove, zbog čega je nemoguće potvrditi krajnje korisnike tih sredstava te učinkovito suzbiti i istražiti prijevare i korupciju; poziva Komisiju i države članice da uspostave usklađeni ili jedinstveni sustav za izvješćivanje s pravovremenim i točnim podacima kojim će se riješiti navedeni problem; |
| --- | --- |

83.

| 84. | podsjeća na potrebu za odlučnijim i učinkovitijim odgovorom i koordinacijom na razini EU-a i na nacionalnoj razini u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, uključujući kriminal sličan mafiji, s posebnim naglaskom na transnacionalne i prekogranične aspekte, kako bi se suzbila sposobnost počinitelja prijevara da se stalno prilagođavanju novim tehnologijama i scenarijima; naglašava da bi se to moglo postići upotrebom alata utemeljenih na umjetnoj inteligenciji, rudarenjem podataka i drugih relevantnih digitaliziranih alata, uz poštivanje zaštite osobnih podataka; |
| --- | --- |

84.

| 85. | naglašava osobitu važnost institucija i tijela za borbu protiv prijevara na razini EU-a i na nacionalnoj razini u kontekstu povećanih resursa EU-a u okviru instrumenta za oporavak i otpornost; podsjeća da je važno podupirati i jačati suradnju među institucijama EU-a, EPPO-om, OLAF-om, agencijama EU-a, posebno Europolom i Eurojustom, te nacionalnim tijelima, s ciljem učinkovitijeg otkrivanja i suzbijanja prijevara i korupcije, uz istovremeno promicanje razmjene informacija i osiguravanje da se uloge ne preklapaju; podsjeća na potrebu za osiguravanjem većih i prikladnijih resursa za EPPO, OLAF i relevantne agencije EU-a u budućim proračunima; ponavlja svoj zahtjev da se EPPO-u omogući upotreba financijskih resursa u proračunu za 2021. za dodatno zapošljavanje osoblja, posebice s obzirom na povećan obim posla od usvajanja novog dugoročnog proračuna EU-a, programa Next Generation EU i drugih projekata usmjerenih na troškove; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe važnost strukturirane razmjene informacija među nadležnim tijelima za unakrsnu provjeru računovodstvenih evidencija za transakcije između dviju ili više država članica s ciljem suzbijanja prekograničnih prijevara povezanih sa strukturnim i investicijskim fondovima; ponavlja svoj zahtjev Komisiji da u svoj program rada uključi zakonodavni prijedlog horizontalne uredbe o uzajamnoj administrativnoj pomoći u području rashoda EU-a; naglašava da bi ta razmjena informacija trebala biti u digitalnom obliku i da bi se trebala provoditi putem interoperabilnih ili zajedničkih informacijskih sustava i alata radi olakšavanja pravovremene i učinkovite suradnje; |
| --- | --- |

86.

| 87. | žali zbog činjenice da je samo 13 država članica upotrebljavalo alat Arachne prilikom analize rizika; ponavlja važnost ovog alata i interoperabilnost informacijskih sustava i baza podataka u svrhu analize rizika i otkrivanja prijevara; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama, posebno u Vijeću, da se priklone stavu Parlamenta koji želi upotrebu alata Arachne učiniti obveznom; poziva države članice da osiguraju priljev pravovremenih i pouzdanih podataka u sustav; smatra da Komisija, Revizorski sud, EPPO i OLAF moraju imati pristup tim podacima; |
| --- | --- |

87.

| 88. | napominje da je 16 država članica upotrebom informatičkih alata ojačalo analizu rizika za otkrivanje prijevara i nepravilnosti; poziva Komisiju da pojednostavi razmjenu dobrih praksi između tih država i država članica koje u tom području nemaju nikakvog iskustva; |
| --- | --- |

88.

| 89. | sa zabrinutošću prima na znanje da u izvješću o zaštiti financijskih interesa ne postoje informacije o analizi slučajeva sukoba interesa, unatoč važnosti nove odredbe donesene 2018. u Financijskoj uredbi i dobro poznatoj važnosti i učinku te pojave; poziva Komisiju da to ispravi u sljedećem izvješću o zaštiti financijskih interesa i da više pozornosti posveti prijevarama povezanima s javnom nabavom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da bi, u svrhu učinkovite borbe protiv korupcije i zaštite financijskih interesa EU-a, Komisija trebala usvojiti cjeloviti, koherentni i sustavni pristup razvojem boljih pravila o transparentnosti, nekompatibilnosti i sukobima interesa, unutarnjim mehanizmima kontrole, nelegitimnom lobiranju i situacijama kada se osobe izmjenjuju u ulogama zakonodavaca i lobista, što može nepovoljno utjecati na odnose između institucija i predstavnika interesa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisiju da istraži nove načine za razmjenu i analizu izvješća o zaštiti financijskih interesa zajedno s drugim izvorima informacija i godišnjim izvješćima, kao što je izvješće o vladavini prava, među ostalim pojačanim dijalogom između Europola, Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja, kako bi se mogli utvrditi trendovi u nepravilnostima koje se smatraju prijevarom i onima koje se ne smatraju prijevarom, otkriti slabosti i pružiti korisne pouke kako bi se potaknulo da svi dionici donesu mjere za zaštitu od prijevara; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja događanja posvećena pružanju podrške državama koje nisu članice EU-a koja je OLAF organizirao 2019.; snažno potiče Komisiju, OLAF i sve druge institucije i tijela EU-a kojima je povjerena zaštita financijskih interesa Unije da se aktivno uključe i surađuju s partnerskim tijelima u zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatkinjama i zemljama Istočnog partnerstva, promicanjem mjere za učinkovito rješavanje mogućih slučajeva prijevare; poziva Komisiju da razvije konkretne i redovite mehanizme za učinkovito sprečavanje i borbu protiv prijevara sa sredstvima EU-a u tim državama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | žali zbog činjenice da se Parlament kontinuirano mora baviti s nekoliko preporuka, a istovremeno od Komisije ne prima jasan odgovor; sa žaljenjem napominje da Komisija nije poduzela nikakve opipljive radnje ili mjere u pogledu nekih zapažanja i preporuka; traži od Komisije da Parlamentu pruži jasno objašnjenje svaki put kad odluči da neće slijediti neku od preporuka Parlamenta; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  SL C 377, 9.11.2020., str. 13.

(2)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

(3)  SL L 437, 28.12.2020., str. 49.

(4)  SL C 295, 2.9.2019., str. 24.

(5)  SL C 255, 29.7.2019., str. 31.

(6)  SL C 215, 29.6.2020., str. 29.

(7)  SL L 305, 26.11.2019., str. 17.

(8)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(9)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(10)  SL L 274, 28.10.2019., str. 1.

(11)  SL C 252, 18.7.2018., str. 56.

(12)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(13)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(14)  SL L 172, 17.5.2021., str. 110.

(15)  Cipar, Luksemburg i Malta.

(16)  Izvješće o zaštiti financijskih interesa, poglavlje 10.2, str. 31.

(17)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima, (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

(18)  Europski revizorski sud, „Sažeti prikaz revizija EU-a za 2017.: predstavljanje godišnjih izvješća Europskog revizorskog suda za 2017. godinu”, str. 11.

(19)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(20)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(21)  Belgija, Danska, Njemačka, Estronija, Irska, Španjolska, Hrvatska, Cipar, Luksemburg, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Finska i Švedska.

(22)  Belgija, Španjolska, Nizozemska i Rumunjska.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Utjecaj priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., utvrđenu u komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. godine – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., utvrđenu u komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. godine – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir preporuke Komisije iz svibnja 2020. u cilju pozitivne interakcije priobalnih vjetroelektrana i ribarstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Komisije iz svibnja 2020. u cilju pozitivne interakcije priobalnih vjetroelektrana i ribarstva,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 11. lipnja 2020. o plavom gospodarstvu za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 11. lipnja 2020. o plavom gospodarstvu za 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (2) (Direktiva o prostornom planiranju morskog područja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (2) (Direktiva o prostornom planiranju morskog područja),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (3),

| — | uzimajući u obzir sporazum potpisan 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum potpisan 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (4),

| — | uzimajući u obzir mape dostupne na portalu sustava za upravljanje podacima OSPAR-a o gustoći aktivnosti plovila („EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019.”) i o priobalnim aktivnostima u području obnovljive energije („Offshore Renewable Energy Developments – 2018.”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mape dostupne na portalu sustava za upravljanje podacima OSPAR-a o gustoći aktivnosti plovila („EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019.”) i o priobalnim aktivnostima u području obnovljive energije („Offshore Renewable Energy Developments – 2018.”),

| — | uzimajući u obzir savjete Savjetodavnog vijeća za Sjeverno more (NSAC) od 28. prosinca 2020. o razvoju priobalnih vjetroelektrana i njegovu utjecaju na ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjete Savjetodavnog vijeća za Sjeverno more (NSAC) od 28. prosinca 2020. o razvoju priobalnih vjetroelektrana i njegovu utjecaju na ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (5),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je Odbor za ribarstvo (PECH) zatražio 12. studenoga 2020. o utjecaju upotrebe energije vjetra i drugih priobalnih obnovljivih izvora energije na europsko ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je Odbor za ribarstvo (PECH) zatražio 12. studenoga 2020. o utjecaju upotrebe energije vjetra i drugih priobalnih obnovljivih izvora energije na europsko ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0184/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0184/2021),

| A. | budući da EU namjerava ostvariti klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. godine u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; budući da je Komisija predložila cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za barem 55 % do 2030., a Parlament je zatražio cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2030.; budući da je energija iz obnovljivih izvora na moru jedno od rješenja koja države članice mogu odabrati za ostvarenje tog cilja; budući da bi energija iz obnovljivih izvora na moru trebala imati ključnu ulogu u ostvarenju tih ciljeva primjenom integriranog pristupa kojim se uzimaju u obzir tri stupa održivosti; |
| --- | --- |

A.

budući da EU namjerava ostvariti klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. godine u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; budući da je Komisija predložila cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za barem 55 % do 2030., a Parlament je zatražio cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2030.; budući da je energija iz obnovljivih izvora na moru jedno od rješenja koja države članice mogu odabrati za ostvarenje tog cilja; budući da bi energija iz obnovljivih izvora na moru trebala imati ključnu ulogu u ostvarenju tih ciljeva primjenom integriranog pristupa kojim se uzimaju u obzir tri stupa održivosti;

| B. | budući da je EU na temelju Ugovorâ odgovoran zajamčiti sigurnost opskrbe i da su države članice odgovorne utvrditi strukturu svoje opskrbe energijom i odabira izvora energije, istodobno poštujući ciljeve EU-a za ostvarenje energetske neutralnosti do 2050.; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU na temelju Ugovorâ odgovoran zajamčiti sigurnost opskrbe i da su države članice odgovorne utvrditi strukturu svoje opskrbe energijom i odabira izvora energije, istodobno poštujući ciljeve EU-a za ostvarenje energetske neutralnosti do 2050.;

| C. | budući da će prema procjenama Komisije 30 % potražnje za električnom energijom u EU-u 2050. biti pokriveno priobalnim vjetroelektranama, što odgovara povećanju trenutačnog kapaciteta vjetra priobalnih vjetroelektrana s 12 GW u EU-27 na ciljanih 300 GW 2050.; budući da će prema procjenama Komisije potražnja do 2050. dosegnuti 40 GW kapaciteta energije oceana; |
| --- | --- |

C.

budući da će prema procjenama Komisije 30 % potražnje za električnom energijom u EU-u 2050. biti pokriveno priobalnim vjetroelektranama, što odgovara povećanju trenutačnog kapaciteta vjetra priobalnih vjetroelektrana s 12 GW u EU-27 na ciljanih 300 GW 2050.; budući da će prema procjenama Komisije potražnja do 2050. dosegnuti 40 GW kapaciteta energije oceana;

| D. | budući da prema članku 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) europska energetska politika mora osigurati funkcioniranje energetskog tržišta i sigurnost opskrbe energijom, promicati energetsku učinkovitost, uštedu energije i razvoj obnovljivih oblika energije te promicati međupovezanost energetskih mreža; budući da je određivanje strukture izvora energije u državama članicama i dalje u njihovoj nacionalnoj nadležnosti te je stoga struktura potrošnje energije izrazito raznolika; |
| --- | --- |

D.

budući da prema članku 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) europska energetska politika mora osigurati funkcioniranje energetskog tržišta i sigurnost opskrbe energijom, promicati energetsku učinkovitost, uštedu energije i razvoj obnovljivih oblika energije te promicati međupovezanost energetskih mreža; budući da je određivanje strukture izvora energije u državama članicama i dalje u njihovoj nacionalnoj nadležnosti te je stoga struktura potrošnje energije izrazito raznolika;

| E. | budući da sjeverna mora (Sjeverno more, Baltičko more i sjeveroistočni Atlantik) čine više od 85 % kapaciteta priobalnih vjetroelektrana u vodama EU-27; |
| --- | --- |

E.

budući da sjeverna mora (Sjeverno more, Baltičko more i sjeveroistočni Atlantik) čine više od 85 % kapaciteta priobalnih vjetroelektrana u vodama EU-27;

| F. | budući da se geografska obilježja država članica i europskih morskih bazena znatno razlikuju diljem EU-a; budući da je trenutačno razvoj priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije usredotočen na Sjeverno more i Baltičko more, gdje su uvjeti povoljniji; budući da će se u budućnosti mogućnost ili poželjnost izgradnje postrojenja za energiju iz obnovljivih izvora na moru ili povećanja njihovih dimenzija ili kapaciteta također znatno razlikovati u pojedinim bazenima i državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da se geografska obilježja država članica i europskih morskih bazena znatno razlikuju diljem EU-a; budući da je trenutačno razvoj priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije usredotočen na Sjeverno more i Baltičko more, gdje su uvjeti povoljniji; budući da će se u budućnosti mogućnost ili poželjnost izgradnje postrojenja za energiju iz obnovljivih izvora na moru ili povećanja njihovih dimenzija ili kapaciteta također znatno razlikovati u pojedinim bazenima i državama članicama;

| G. | budući da je u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine dogovoreno da će ribarska plovila EU-a i dalje imati recipročni pristup vodama Ujedinjene Kraljevine te će stoga i dalje dijeliti europski pomorski prostor na kojemu se trenutačno nalazi 110 priobalnih vjetroelektrana s više od 5 000 vjetroturbina; |
| --- | --- |

G.

budući da je u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine dogovoreno da će ribarska plovila EU-a i dalje imati recipročni pristup vodama Ujedinjene Kraljevine te će stoga i dalje dijeliti europski pomorski prostor na kojemu se trenutačno nalazi 110 priobalnih vjetroelektrana s više od 5 000 vjetroturbina;

| H. | budući da opskrba energijom vjetra može biti neredovita i nestabilna zbog promjenjivih vremenskih uvjeta; |
| --- | --- |

H.

budući da opskrba energijom vjetra može biti neredovita i nestabilna zbog promjenjivih vremenskih uvjeta;

| I. | budući da su mogućnosti za skladištenje energije vjetra i dalje vrlo ograničene; |
| --- | --- |

I.

budući da su mogućnosti za skladištenje energije vjetra i dalje vrlo ograničene;

| J. | budući da drugi priobalni obnovljivi izvori energije, kao što je tehnologija koja koristi valove te plimu i oseku, termalna tehnologija, plutajuća fotonaponska postrojenja i upotreba algi za proizvodnju biogoriva, imaju važnu ulogu u strategiji Komisije za obnovljivu energiju na moru premda trenutačno ne postoje funkcionalna velika postrojenja koja se koriste takvim tehnologijama; budući da ti izvori energije mogu doprinijeti postizanju klimatske neutralnosti i jačanju europskog vodstva te stvaranju novih radnih mjesta; budući da je potrebno nastaviti s istraživanjem i inovacijama jer bi drugi priobalni obnovljivi izvori energije mogli biti obećavajući i prikladniji za neka područja te manje utjecati na ribolovne aktivnosti, riblje stokove i morski okoliš; |
| --- | --- |

J.

budući da drugi priobalni obnovljivi izvori energije, kao što je tehnologija koja koristi valove te plimu i oseku, termalna tehnologija, plutajuća fotonaponska postrojenja i upotreba algi za proizvodnju biogoriva, imaju važnu ulogu u strategiji Komisije za obnovljivu energiju na moru premda trenutačno ne postoje funkcionalna velika postrojenja koja se koriste takvim tehnologijama; budući da ti izvori energije mogu doprinijeti postizanju klimatske neutralnosti i jačanju europskog vodstva te stvaranju novih radnih mjesta; budući da je potrebno nastaviti s istraživanjem i inovacijama jer bi drugi priobalni obnovljivi izvori energije mogli biti obećavajući i prikladniji za neka područja te manje utjecati na ribolovne aktivnosti, riblje stokove i morski okoliš;

| K. | budući da prosječni životni ciklus priobalnih vjetroturbina iznosi od 25 do 30 godina; budući da je zasad vrlo malo turbina stavljeno izvan pogona, a recikliranje je i dalje složen postupak te se reciklira tek 85 – 90 % rastavljene vjetroturbine; budući da je dugoročna vizija utemeljena na kružnom gospodarstvu i pristupu životnog ciklusa nužna kako bi se procijenili na kraju projekta učinci na druge aktivnosti, kao što je ribarstvo, te na lokalne zajednice i ekosustave; budući da ekološki dizajn korištenjem posebnih materijala i dizajnom infrastrukture može potaknuti razvoj lokalne biološke raznolikosti; budući da se metode recikliranja ili održavanje infrastrukture kao što su umjetni grebeni moraju ocijeniti u ranoj fazi osmišljavanja projekta; |
| --- | --- |

K.

budući da prosječni životni ciklus priobalnih vjetroturbina iznosi od 25 do 30 godina; budući da je zasad vrlo malo turbina stavljeno izvan pogona, a recikliranje je i dalje složen postupak te se reciklira tek 85 – 90 % rastavljene vjetroturbine; budući da je dugoročna vizija utemeljena na kružnom gospodarstvu i pristupu životnog ciklusa nužna kako bi se procijenili na kraju projekta učinci na druge aktivnosti, kao što je ribarstvo, te na lokalne zajednice i ekosustave; budući da ekološki dizajn korištenjem posebnih materijala i dizajnom infrastrukture može potaknuti razvoj lokalne biološke raznolikosti; budući da se metode recikliranja ili održavanje infrastrukture kao što su umjetni grebeni moraju ocijeniti u ranoj fazi osmišljavanja projekta;

| L. | budući da bi najekonomičniji način, u cjenovnom i prostornom smislu, za ostvarenje ciljanog priobalnog kapaciteta do 2050. godine bio višestruka upotreba istog morskog područja za razne sektore, razmatrajući primjenu pristupa kojim bi se ostvarile posredne koristi tako da svaka aktivnost ostvaruje koristi iz drugih aktivnosti jer povezivanje aktivnosti može pozitivno utjecati na okoliš i pridonijeti postizanju socioekonomskih koristi; |
| --- | --- |

L.

budući da bi najekonomičniji način, u cjenovnom i prostornom smislu, za ostvarenje ciljanog priobalnog kapaciteta do 2050. godine bio višestruka upotreba istog morskog područja za razne sektore, razmatrajući primjenu pristupa kojim bi se ostvarile posredne koristi tako da svaka aktivnost ostvaruje koristi iz drugih aktivnosti jer povezivanje aktivnosti može pozitivno utjecati na okoliš i pridonijeti postizanju socioekonomskih koristi;

| M. | budući da je sve veća konkurencija među različitim načinima korištenja pomorskog prostora, što često dovodi do zanemarivanja očigledne povijesne, kulturne, društvene i gospodarske vrijednosti, kao što je ribolov; |
| --- | --- |

M.

budući da je sve veća konkurencija među različitim načinima korištenja pomorskog prostora, što često dovodi do zanemarivanja očigledne povijesne, kulturne, društvene i gospodarske vrijednosti, kao što je ribolov;

| N. | budući da se u Direktivi o prostornom planiranju morskog područja navodi da države članice moraju uzeti u obzir interakciju aktivnosti i korištenja kao što su akvakultura, ribarstvo te objekti i infrastruktura za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, kao i podmorski kabeli, te promicati suživot relevantnih aktivnosti i primjenjivati pristup utemeljen na ekosustavu; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Direktivi o prostornom planiranju morskog područja navodi da države članice moraju uzeti u obzir interakciju aktivnosti i korištenja kao što su akvakultura, ribarstvo te objekti i infrastruktura za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, kao i podmorski kabeli, te promicati suživot relevantnih aktivnosti i primjenjivati pristup utemeljen na ekosustavu;

| O. | budući da prostornim planiranjem morskog područja države članice nastoje pridonijeti održivom razvoju energetskih sektora na moru, pomorskog prijevoza i sektora ribarstva i akvakulture te očuvanju, zaštiti i poboljšanju stanja okoliša, uključujući njegovu otpornost na utjecaje klimatskih promjena; budući da bi u tom pogledu interesi sektora ribarstva i akvakulture trebali dobiti posebnu pozornost i ne bi ih trebalo marginalizirati s obzirom na to da države članice nastavljaju s radom i naknadnim revizijama nacionalnih pomorskih prostornih planova; |
| --- | --- |

O.

budući da prostornim planiranjem morskog područja države članice nastoje pridonijeti održivom razvoju energetskih sektora na moru, pomorskog prijevoza i sektora ribarstva i akvakulture te očuvanju, zaštiti i poboljšanju stanja okoliša, uključujući njegovu otpornost na utjecaje klimatskih promjena; budući da bi u tom pogledu interesi sektora ribarstva i akvakulture trebali dobiti posebnu pozornost i ne bi ih trebalo marginalizirati s obzirom na to da države članice nastavljaju s radom i naknadnim revizijama nacionalnih pomorskih prostornih planova;

| P. | budući da se u Komisijinu prijedlogu Strategije EU-a za bioraznolikost navodi da će „EU prednost davati rješenjima kao što su energija oceana, vjetroelektrane na moru, koje omogućuju i obnovu ribljih stokova”, dok nedavno provedena studija Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije (6) upućuje na to da ne postoje jasna saznanja o potencijalnim koristima za ribarstvo od postrojenja za obnovljive izvore energije na moru te se empirijski dokazi tek očekuju; |
| --- | --- |

P.

budući da se u Komisijinu prijedlogu Strategije EU-a za bioraznolikost navodi da će „EU prednost davati rješenjima kao što su energija oceana, vjetroelektrane na moru, koje omogućuju i obnovu ribljih stokova”, dok nedavno provedena studija Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije (6) upućuje na to da ne postoje jasna saznanja o potencijalnim koristima za ribarstvo od postrojenja za obnovljive izvore energije na moru te se empirijski dokazi tek očekuju;

| Q. | budući da Komisija u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” potiče javna tijela da u ranoj fazi planiraju dugoročnu upotrebu energije iz obnovljivih izvora na moru, procijene njezinu okolišnu, društvenu i gospodarsku održivost, osiguraju suživot s drugim aktivnostima, kao što su ribarstvo i akvakultura, te se pobrinu da javnost prihvati planiranu upotrebu; |
| --- | --- |

Q.

budući da Komisija u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” potiče javna tijela da u ranoj fazi planiraju dugoročnu upotrebu energije iz obnovljivih izvora na moru, procijene njezinu okolišnu, društvenu i gospodarsku održivost, osiguraju suživot s drugim aktivnostima, kao što su ribarstvo i akvakultura, te se pobrinu da javnost prihvati planiranu upotrebu;

| R. | budući da ribarstvo ima relativno malen utjecaj na BDP; budući da je ono iznimno važno za ribarske zajednice u brojnim državama članicama; |
| --- | --- |

R.

budući da ribarstvo ima relativno malen utjecaj na BDP; budući da je ono iznimno važno za ribarske zajednice u brojnim državama članicama;

| S. | budući da oko 80 % svih ribarskih plovila u EU-u čine mala plovila, od kojih su većina u vlasništvu obiteljskih poduzeća koja postoje generacijama i djeluju uglavnom u priobalnim vodama; |
| --- | --- |

S.

budući da oko 80 % svih ribarskih plovila u EU-u čine mala plovila, od kojih su većina u vlasništvu obiteljskih poduzeća koja postoje generacijama i djeluju uglavnom u priobalnim vodama;

| T. | budući da zbroj sadašnjih i budućih zbivanja u pogledu priobalnih obnovljivih izvora energije ima najveći utjecaj na ribolovne operacije lova pridnenih vrsta i rakova; |
| --- | --- |

T.

budući da zbroj sadašnjih i budućih zbivanja u pogledu priobalnih obnovljivih izvora energije ima najveći utjecaj na ribolovne operacije lova pridnenih vrsta i rakova;

| U. | budući da je za korištenje energije mora, uz istodobno jamčenje zaštite okoliša i održivog razvoja ribarstva i drugih gospodarskih aktivnosti, potrebno zajedničko planiranje i stroga procjena kumulativnih učinaka, uključujući socioekonomske učinke; |
| --- | --- |

U.

budući da je za korištenje energije mora, uz istodobno jamčenje zaštite okoliša i održivog razvoja ribarstva i drugih gospodarskih aktivnosti, potrebno zajedničko planiranje i stroga procjena kumulativnih učinaka, uključujući socioekonomske učinke;

| V. | budući da je potrebno provesti dodatna istraživanja o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih priobalnih sustava za proizvodnju obnovljive energije na morski okoliš i ribolovne resurse; |
| --- | --- |

V.

budući da je potrebno provesti dodatna istraživanja o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih priobalnih sustava za proizvodnju obnovljive energije na morski okoliš i ribolovne resurse;

| W. | budući da Parlament inzistira da se kao Unijin klimatski cilj do 2030. odredi smanjenje emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 60 % u odnosu na 1990.; |
| --- | --- |

W.

budući da Parlament inzistira da se kao Unijin klimatski cilj do 2030. odredi smanjenje emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 60 % u odnosu na 1990.;

| X. | budući da je nužno istražiti sve priobalne resurse vjetra u EU-u i ujedno promicati projekte obnovljive energije mora tako da budu kompatibilni s drugim načinima korištenja pomorskog prostora, u prvom redu s ribarstvom, te pritom nastojati postići sinergije i štititi biološku raznolikost; |
| --- | --- |

X.

budući da je nužno istražiti sve priobalne resurse vjetra u EU-u i ujedno promicati projekte obnovljive energije mora tako da budu kompatibilni s drugim načinima korištenja pomorskog prostora, u prvom redu s ribarstvom, te pritom nastojati postići sinergije i štititi biološku raznolikost;

| Y. | budući da su praćenje i empirijska analiza ribolovnih praksi prije, tijekom i nakon izgradnje priobalnih vjetroelektrana važni radi stjecanja boljih saznanja o suživotu; |
| --- | --- |

Y.

budući da su praćenje i empirijska analiza ribolovnih praksi prije, tijekom i nakon izgradnje priobalnih vjetroelektrana važni radi stjecanja boljih saznanja o suživotu;

| Z. | budući da bi temelji priobalnih postrojenja za obnovljivu energiju mogli privući morski život i djelovati kao umjetni greben; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi temelji priobalnih postrojenja za obnovljivu energiju mogli privući morski život i djelovati kao umjetni greben;

| AA. | budući da Međunarodna hidrografska organizacija (IHO) preporučuje izbjegavanje ribolovne aktivnosti na udaljenosti od najmanje 0,25 nautičkih milja (463 metra) sa svake strane podmorskog kabela kako bi se rizici sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

AA.

budući da Međunarodna hidrografska organizacija (IHO) preporučuje izbjegavanje ribolovne aktivnosti na udaljenosti od najmanje 0,25 nautičkih milja (463 metra) sa svake strane podmorskog kabela kako bi se rizici sveli na najmanju moguću mjeru;

| 1. | naglašava potrebu za izbjegavanjem potencijalnog dugoročnog negativnog utjecaja koji priobalne vjetroturbine imaju na određene ekosustave, riblje stokove i biološku raznolikost, a time i na ribarstvo u cjelini; naglašava potrebu za pristupom njihovu razvoju tijekom životnog ciklusa, od izgradnje preko rada i stavljanja izvan pogona, zbog čega su važne stroge i detaljne studije za ocjenu utjecaja postojećih priobalnih vjetroturbina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi trebalo početi koristiti energiju iz obnovljivih izvora na moru kako bi se stvorile prilike za druge aktivnosti, s pomoću pristupa koji se temelji na posrednim koristima za okoliš, društvo i gospodarstvo, čime se osiguravaju koristi za ribare i lokalne zajednice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorava na to da će energija iz obnovljivih izvora na moru biti održiva samo ako nema negativnih posljedica za okoliš i ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, posebno u regijama koja ovise o ribarstvu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zabrinut je zbog nedostatka istraživanja o stavljanju izvan pogona priobalnih vjetroturbina te učincima koji će njihovo stavljanje izvan pogona imati na okoliš; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovo potvrđuje da su države članice i dalje nadležne za donošenje odluka o nacionalnoj strukturi izvora energije i tehnologijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su obnovljiva energija i energetska učinkovitost među ključnim pokretačima za ostvarenje gospodarstva s nultom neto stopom emisija; ističe da je, kako bi se ostvario cilj za energiju iz obnovljivih izvora do 2030., potrebno u skladu s time povećati kapacitet infrastrukture i proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na moru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost potencijala vodika iz obnovljivih izvora, među ostalim iz energije vjetra i solarne energije, za ostvarenje cilja Unije za klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da postoji potencijal za razvoj plutajućih vjetroelektrana na dubokomorskim područjima, čime se proširuje prihvatljiva zona za vjetroenergetske projekte, a istodobno smanjuje njihova vidljivost s obale; stoga poziva Komisiju i države članice da podrže unaprjeđenje i komercijalizaciju održivih tehnologija plutajućih priobalnih vjetroelektrana kojima se dodatno smanjuje utjecaj na ribarstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe potrebu za smanjenjem rizika masovnog uvođenja priobalnih vjetroelektrana za fizičku strukturu morskog bazena, posebno morskih i zračnih struja, što bi moglo doprinijeti miješanju stratificiranog vodenog stupa, a time i utjecati na ciklus hranjivih tvari, generiranje valova, amplitude plime i oseke te kretanje sedimenta s dna, te da učinke tih pojava treba pomno pratiti, pri čemu bi infrazvuk koji dolazi od rotirajućih lopatica mogao otjerati ribe i morske sisavce s područja priobalnih vjetroelektrana, a elektromagnetska polja od podvodnih kabela te podvodna buka od postavljanja stupova mogli bi imati ozbiljne negativne posljedice na rakove i morski život; u tom pogledu ističe potrebu za daljnjim razvojem i istraživanjem načina za izbjegavanje i ublažavanje tih negativnih utjecaja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje važnost primjene najboljih praksi za izbjegavanje poremećaja i ublažavanje štete za lokalne ekosustave tijekom faza planiranja, operativne faze i stavljanja izvan pogona priobalnih postrojenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da postavljanje jedinica za proizvodnju energije iz pomorskih obnovljivih izvora mora biti uključeno u razvojne strategije i energetsku suverenost svake države te da na njih mora odgovoriti, uz istodobnu usklađenost s ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe koliko je važno uzeti u obzir morfološke i geografske značajke područja na kojima bi se trebale nalaziti priobalne vjetroelektrane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi se odluke o postavljanju priobalne infrastrukture za proizvodnju obnovljive energije trebale temeljiti na najboljim znanstvenim procjenama povezanih učinaka i da treba uključiti sve dionike u iskorištavanje područja koja će se zauzeti, posebno povezane ribarske zajednice i njihove organizacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu da se istraže mogući učinci, kao što su učinci umjetnih grebena obnovljivih sustava na moru, na život u moru i ribarstvo, koji bi mogli biti ograničeni na operativnu fazu, te da se ispita kako se stavljanje izvan pogona može provesti na način da njegove koristi možda ne budu samo privremene; naglašava da nakon stavljanja izvan snage priobalnih vjetroelektrana lokacije moraju biti u stanju koje omogućuje aktivnosti ribolova ako su one bile dozvoljene prije izgradnje ili za vrijeme operativne faze te kojim se štiti i poštuje okoliš; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava potrebu za razmatranjem značajki morskog dna pri uvođenju priobalnih vjetroelektrana kako se infrastruktura ne bi gradila na mjestima na kojima postoji rizik od promjene lokalnih staništa i ekosustava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaže da se procijeni kombinacija i integracija priobalnih vjetroelektrana u zaštićena morska područja imajući u vidu jasno definirane ciljeve očuvanja staništa i biološke raznolikosti, uključujući ciljeve koji se odnose na ribolovne resurse; ističe da bi u tim zaštićenim morskim područjima trebalo uspostaviti upravljačke odbore kako bi se bolje upravljalo suživotom aktivnosti te da relevantno tijelo nadležno za zaštićena morska područja mora dati odobrenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi se, kad god je to moguće, priobalne vjetroelektrane trebale postavljati u zone u kojima ribolov nije dopušten kako bi se negativni utjecaji na ribarsku industriju sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da priobalne vjetroelektrane mogu utjecati na ribarstvo zbog promjene prostorne rasprostranjenosti i zastupljenosti morskih vrsta koje se komercijalno love, kao i zbog njihova zatvaranja iz sigurnosnih razloga ili uvođenja promjena u ribolovnoj aktivnosti ili metodi, primjerice iz aktivne u pasivnu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustraje u uspostavljanju dijaloga i suradnje s ribarima u ranoj fazi postupka; naglašava potrebu za razmatranjem lokalnih ekosustava i posebnosti lokalne zajednice; ističe potrebu za isplaćivanjem odgovarajućih naknada ribarima ako postavljanje priobalnih vjetroelektrana utječe na njihove aktivnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje činjenicu da se u Komunikaciji Komisije o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. navodi sljedeće: „... EU će prednost davati rješenjima kao što su energija oceana, priobalnim vjetroelektranama koja omogućuju i obnovu ribljih stokova...” te se razmatra kombinacija priobalnih vjetroelektrana i zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da okolišni, društveni i gospodarski utjecaj priobalnih vjetroelektrana ovisi o specifičnim uvjetima na lokaciji, ekosustavima i ljudskim aktivnostima te da je suradnja dionika tijekom projektiranja i uvođenja priobalnih vjetroelektrana te upravljanja njima ključna za rješavanje pitanja od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da bi sektor malog, obalnog i artizanalnog ribolova mogao snositi teret utjecaja postavljanja tih priobalnih jedinica za proizvodnju obnovljive energije s obzirom na njihovu relativnu blizinu obali; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da će eventualni premještaj posebno pogoditi male i obalne ribare jer oni možda nemaju kapacitet za odlazak na udaljenija ribolovna područja kao ni za promjenu načina ribolova, posebno ako se priobalne vjetroelektrane nalaze u teritorijalnom moru (12 nautičkih milja od obale); poziva na odgovarajuću naknadu kao krajnju mjeru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe potrebu za omogućivanjem pristupa osiguranju ribarskih plovila koja obavljaju ribolov ili plove kroz područja priobalnih vjetroelektrana, koje je trenutačno iznimno problematično zbog nedovoljne razine odštete koju nude police osiguranja ribarskih plovila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da svako ograničenje pristupa tradicionalnim ribolovnim područjima izravno utječe na egzistenciju ribara iz različitih obalnih država članica EU-a te na radna mjesta na kopnu koja o njima ovise; stoga naglašava da bi se odgovarajuća naknada trebala pružiti kao krajnja mjera kada je to potrebno; nadalje, ističe da bi svako ograničenje pristupa moglo ugroziti odgovorno i održivo pružanje sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da, u skladu s odredbama prostornog planiranja morskog područja, odrede posebna povijesna i tradicionalna ribolovna područja na kojima love lokalni ribari kao područja na kojima se neće iskorištavati priobalni obnovljivi izvori energije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da analiza preklapanja priobalnih obnovljivih izvora energije i ribarstva upućuje na nagli porast mogućnosti prostornog konflikta u određenim europskim morskim bazenima nadolazećih godina; u tom pogledu ističe potrebu za ranim prostornim planiranjem koje obuhvaća sve dionike kad je riječ o postavljanju i o rasporedu priobalnih vjetroelektrana; poziva na uspostavu učinkovitog sudjelovanja, dijaloga i mreža u ranoj fazi kako bi se smanjili i izbjegli sukobi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da danas postoji nekoliko primjera (aktivne ili pasivne) suradnje u pogledu ribolovnih aktivnosti na područjima priobalnih vjetroelektrana; ističe da suradnja usmjerena na zajednički osmišljen smještaj priobalnih vjetroelektrana kako bi ih se kombiniralo s drugim namjenama može smanjiti mogući utjecaj na ribarstvo, ojačati odnose među raznim uključenim sektorima i omogućiti im korisnu suradnju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prepoznaje potencijal za akvakulturu i algakulturu te za pasivan ribolov na područjima priobalnih vjetroelektrana; međutim, naglašava da su potrebna dodatna istraživanja da bi se procijenio ekološki utjecaj i ekonomski potencijal; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava zabrinutost zbog činjenice da, bez obzira na zabrane i ograničavanje ribarskih aktivnosti, ribari često izbjegavaju ribolov na područjima priobalnih vjetroelektrana čak i ako je pristup dopušten, i to zbog rizika od slučajnog oštećenja, zapletanja i gubitka ribolovne opreme te da je stoga izloženost mogućoj šteti izvor zabrinutosti koji onemogućuje suživot; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da strukture izvora energije u najudaljenijim regijama i na najudaljenijim otocima znatno ovise o uvozu fosilnih goriva unatoč njihovim lokalnim značajkama koje omogućuju iskorištavanje obnovljivih izvora energije; stoga poziva Komisiju i države članice da obrate posebnu pozornost i namijene posebna sredstva za razvoj priobalnih obnovljivih izvora energije na tim područjima kako bi se smanjila njihova ovisnost o fosilnoj energiji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uočava potencijal plutajućih priobalnih vjetroturbina koje otvaraju prilike za postavljanje postrojenja na područja dubokog mora i na većoj udaljenosti od obale, što omogućuje manji vizualni utjecaj i manje potencijalno prostorno preklapanje s ribolovnim područjima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da stavljanje izvan pogona priobalnih vjetroturbina ne smije imati trajne utjecaje na okoliš ni predstavljati sigurnosni rizik za ribarska plovila zbog moguće preostale infrastrukture ispod morskog dna; nadalje ističe da bi trebalo dodatno razviti metode recikliranja kako bi se smanjio utjecaj na okoliš; smatra da je ključno osigurati da se priobalne vjetroelektrane grade samo ako se primijeni integrirani pristup procesima životnog ciklusa priobalnih vjetroelektrana, što znači da je od početka jasno kako se priobalne vjetroturbine mogu projektirati, graditi, upotrebljavati, stavljati izvan pogona i reciklirati na održiv način; nadalje naglašava da strategije za stavljanje izvan pogona u kojima se predviđa alternativna buduća upotreba ili uklanjanje konstrukcija moraju biti od početka uključene u planove projektiranja i postavljanja te da se u obzir mora uzeti dugoročni održiv utjecaj radi poštovanja načela kružnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče na utvrđivanje međunarodne norme kojom bi se definirao postupak stavljanja turbina izvan snage te omogućio sveobuhvatni pregled pravila i propisa o stavljanju izvan snage, istodobno se pridržavajući načelâ kružnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi trebalo uspostaviti financijska rješenja kojima bi se obuhvatili dugoročni rizici koji proizlaze iz napuštene priobalne infrastrukture koja bi se mogla ukloniti radi sigurne ponovne uspostave ribolova; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da se sva infrastruktura ispod morskog dna koja se ostavlja na lokaciji mora pratiti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da u novijim empirijskim istraživanjima nedostaju procjene gospodarskih, društveno-gospodarskih i društveno-kulturnih učinaka priobalnih izvora obnovljive energije na ribolov; stoga potiče Komisiju da provede daljnja istraživanja koja nadilaze utjecaje na okoliš kako bi se procijenile moguće negativne gospodarske i društvene posljedice ulaganja u priobalne izvore obnovljive energije na ribarstvo i utvrdili pravilni načini za prevladavanje tih negativnih utjecaja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da su standardizirani programi praćenja i usklađivanje podataka o ribolovnom naporu potrebni kako bi se omogućila kumulativna procjena ekološkog, društveno-gospodarskog, ali i okolišnog učinka širenja priobalne energije iz obnovljivih izvora te da je potrebno poboljšati kompatibilnost i usporedivost podataka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaže da države članice povećaju koordinaciju u području istraživanja priobalnih vjetroelektrana kako bi se olakšalo prikupljanje i razmjena rezultata istraživanja i podataka te razmjena najboljih praksi; podsjeća da je tehnologija prikupljanja energije vjetra na moru jedna od najnaprednijih tehnologija, ali da postoje i drugi obećavajući sustavi za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koji bi u određenim slučajevima mogli biti i prikladniji za određena područja na kojima se provode aktivnosti ribolova te stoga imati manje štetan utjecaj na neke gospodarske, društvene i okolišne aspekte; u tom pogledu naglašava važnost poticanja ulaganja u istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju prekograničnu suradnju u prostornom planiranju morskog područja, među ostalim s Ujedinjenom Kraljevinom, najvećim europskim proizvođačem energije iz priobalnih vjetroelektrana, kako bi pronašle rješenja za zajedničke probleme, integrirale elektroenergetske priključke i učile iz primjera najbolje prakse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | navodi da prostorno planiranje morskog područja mora imati ključnu ulogu razlikovanjem svakog morskog područja s obzirom na njegove posebne značajke i više se usmjeriti na procjenu mogućnosti zajedničkih lokacija i višestruke upotrebe priobalnih vjetroelektrana, što je od ključne važnosti za postizanje situacije koja odgovara i održivom ribarstvu i akvakulturi i sektoru priobalne energetike te za učinkovito sudjelovanje ribolovnog sektora u postupku donošenja odluka (za razliku od pretjerano neodređenih pojmova „savjetovanja” i „promatrača”), ispunjavanju preuzetih obveza i prethodnom rješavanju sukoba zbog različitih namjena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da kao nadležna tijela u svojim nacionalnim prostornim planovima morskih područja u kontekstu njihova kontinuiranog rada te kasnijih revizija nacionalnih prostornih planova morskih područja u obzir uzmu da je potrebno izbjeći negativne učinke priobalnih vjetroelektrana na ribarstvo, zbog čega se one podižu dalje od ribolovnih područja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | promiče primjenu pristupa prostornom planiranju morskih područja koji se temelji na ekosustavima kako bi se zajamčilo da se okviri za razumijevanje i upravljanje morskim ekosustavima i njihovom interakcijom sa socioekonomskim aktivnostima temelje na sustavima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe važnost programâ za proizvodnju energije u zajednici koji omogućuju obalnim zajednicama i zadrugama, uključujući ribare, da sami proizvode električnu energiju i ulažu svoju dobit u zajednicu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da bi se priobalne vjetroelektrane trebale graditi samo ako je zajamčeno nepostojanje negativnih okolišnih i ekoloških te gospodarskih, društveno-gospodarskih i društveno-kulturnih učinaka na ribare i proizvođače u sektoru akvakulture, u skladu s ciljevima plavog gospodarstva i europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | potiče države članice da uzmu u obzir učinak energije iz priobalnih obnovljivih izvora na morske ekosustave i ribarstvo pri utvrđivanju strukture izvora energije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče države članice da nastave raditi na razvoju i upotrebi drugih oblika energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da provede ocjenu učinka kako bi se proučili očekivani gospodarski, socijalni i okolišni učinci izgradnje priobalnih vjetroelektrana na područjima gdje je vjerojatno da bi došlo do ugrožavanja ribolovnog sektora i održivosti morskog života; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da će suradnja među sektorima koji su aktivni u pomorskom okruženju i gospodarstvu također biti pokretač pravedne tranzicije; poziva Europsku komisiju da ocijeni inicijative kojima se pokreću lokalna gospodarstva i gospodarske aktivnosti na moru i da pronađe sinergije među sektorima koji mogu biti temelj gospodarskog oporavka otpornog na promjene u budućnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da već postoje primjeri koegzistencije sektora ribarstva i sektora energije vjetra na moru te da bi se to iskustvo trebalo iskoristiti za pronalazak i razmjenu najboljih dostupnih praksi za cijeli životni ciklus morske infrastrukture; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da bi dionici trebali imati pravo na sudjelovanje u prostornom planiranju morskog područja i iznošenje mišljenja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da bi rano, pravedno, učinkovito i kontinuirano savjetovanje s dionicima, a posebno ribarima, proizvođačima u sektoru akvakulture, kao i njihovo sudjelovanje, izrada transparentnih smjernica i plaćanje naknada mogli umanjiti potencijal za sukob i stvoriti ravnopravne uvjete za ribarstvo i priobalnu energiju iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva EU na promicanje i podupiranje priobalnih vjetroelektrana u svojem vanjskom djelovanju, posebno u komunikaciji s trećim zemljama suočenima s nejednakim i često ograničenim pristupom energiji, u skladu s ciljevima zelenog plana; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da se načelo predostrožnosti, u skladu s člankom 191. stavkom 2. UFEU-a, treba primijeniti u slučaju da se odluke moraju donijeti prije nego što je dostupno potrebno znanje ili informacije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da bi mogle biti potrebne dodatne mjere na razini EU-a, uključujući zakonodavstvo, s obzirom na to da postoje dokazi da se prostornim planiranjem morskog područja država članica ne jamči pravedno uključivanje ribara i drugih dionika te, kad je to prikladno, isplate naknada u ribarstvu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | potiče Europsku komisiju i države članice da zajamče da prostorni planovi morskih područja jamče pravedno uključivanje ribarskih poduzeća i održiv nastavak njihovih aktivnosti te da vjerno odražavaju legitimne interese ribara, uzgajivača školjkaša i radnika u akvakulturi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(2)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(3)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

(4)  SL C 458, 19.12.2018., str. 9.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0309.

(6)  Studija – „Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries” (Utjecaj upotrebe energije vjetra iz priobalnih vjetroelektrana i drugih obnovljivih izvora energije mora na europsko ribarstvo), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 12. studenoga 2020.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Dijalozi s građanima i sudjelovanje građana u donošenju odluka EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o dijalozima s građanima i sudjelovanju građana u donošenju odluka EU-a 2020/2201(INI)

(2022/C 99/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 11. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (2),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0213/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0213/2021),

| A. | budući da su rezultati izbora za Europski parlament 2019. dali pozitivan znak o rastu interesa europskih građana za događanja na razini EU-a raste i njihovom vjerovanju da zakonodavstvo EU-a ima učinak na njihovu svakodnevnicu; budući da je ukupna izlaznost u 2019. bila 50,6 %, što predstavlja najvišu izlaznost od 1994. i značajan porast u odnosu na 2014. kada je izlaznost bila 42,6 %; budući da, iako je izlaznost u 2019. bila viša u svim skupinama populacije, do porasta je većinom došlo zbog mlađe generacije, pri čemu je velik porast među osobama ispod 25 godina starosti i onima između 25 i 39; budući da unatoč ukupnom porastu izlaznosti među pojedinim državama članicama i dalje postoje velike razlike; |
| --- | --- |

A.

budući da su rezultati izbora za Europski parlament 2019. dali pozitivan znak o rastu interesa europskih građana za događanja na razini EU-a raste i njihovom vjerovanju da zakonodavstvo EU-a ima učinak na njihovu svakodnevnicu; budući da je ukupna izlaznost u 2019. bila 50,6 %, što predstavlja najvišu izlaznost od 1994. i značajan porast u odnosu na 2014. kada je izlaznost bila 42,6 %; budući da, iako je izlaznost u 2019. bila viša u svim skupinama populacije, do porasta je većinom došlo zbog mlađe generacije, pri čemu je velik porast među osobama ispod 25 godina starosti i onima između 25 i 39; budući da unatoč ukupnom porastu izlaznosti među pojedinim državama članicama i dalje postoje velike razlike;

| B. | budući da je prema Eurobarometru o građanskom angažmanu iz lipnja 2020. (3), 55 % ispitanika smatralo da su izbori za Europski parlament najučinkovitiji način osiguravanja da njihov glas dopre do donositelja odluka na razini EU-a; budući da unatoč cilju stalnog poboljšanja načina rada demokracije u EU-u nekoliko istraživanja Eurobarometra pokazuje da građani nisu zadovoljni načinom rada demokracije; budući da se ta percepcija ne mjeri samo na razini EU-a, već i na nacionalnoj razini; budući da znatan dio građana EU-a ima osjećaj da se njihov glas ne čuje i smatra EU udaljenim entitetom; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema Eurobarometru o građanskom angažmanu iz lipnja 2020. (3), 55 % ispitanika smatralo da su izbori za Europski parlament najučinkovitiji način osiguravanja da njihov glas dopre do donositelja odluka na razini EU-a; budući da unatoč cilju stalnog poboljšanja načina rada demokracije u EU-u nekoliko istraživanja Eurobarometra pokazuje da građani nisu zadovoljni načinom rada demokracije; budući da se ta percepcija ne mjeri samo na razini EU-a, već i na nacionalnoj razini; budući da znatan dio građana EU-a ima osjećaj da se njihov glas ne čuje i smatra EU udaljenim entitetom;

| C. | budući da su članci 10. i 11. UEU-a te članci 20., 21., 24., 227. i 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) osnova za sudjelovanje građana u donošenju politika i zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da su članci 10. i 11. UEU-a te članci 20., 21., 24., 227. i 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) osnova za sudjelovanje građana u donošenju politika i zakonodavstva EU-a;

| D. | budući da se člankom 10. stavkom 3. UEU-a određuje da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije i da se odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 10. stavkom 3. UEU-a određuje da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije i da se odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima;

| E. | budući da se člankom 11. stavkom 1. i stavkom 2. UEU-a od institucija zahtijeva da na odgovarajući način omoguće građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmjene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije te da održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom; |
| --- | --- |

E.

budući da se člankom 11. stavkom 1. i stavkom 2. UEU-a od institucija zahtijeva da na odgovarajući način omoguće građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmjene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije te da održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom;

| F. | budući da se stavkom 19. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (4) naglašava da je javno savjetovanje i savjetovanje s dionicima ključno za donošenje dobro razmotrenih odluka i poboljšanje kvalitete izrade zakonodavstva; |
| --- | --- |

F.

budući da se stavkom 19. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (4) naglašava da je javno savjetovanje i savjetovanje s dionicima ključno za donošenje dobro razmotrenih odluka i poboljšanje kvalitete izrade zakonodavstva;

| G. | budući da člankom 165. stavkom 2. UFEU-a EU ovlašćuje za poticanje razmjene mladih i razmjene društveno-pedagoških radnika te poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe; |
| --- | --- |

G.

budući da člankom 165. stavkom 2. UFEU-a EU ovlašćuje za poticanje razmjene mladih i razmjene društveno-pedagoških radnika te poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe;

| H. | budući da građani Europske unije samo pod određenim uvjetima mogu pokrenuti postupak izravno pred Sudom Europske unije radi ostvarenja svojih prava zajamčenih Ugovorima, uključujući Povelju o temeljnim pravima; budući demokratski izbori za Europski parlament predstavljaju glavni instrument građana EU-a temeljen na načelu „odozdo prema gore”, dok druga sredstva, osobito europsku građansku inicijativu, pritužbe Europskom ombudsmanu i predstavke Parlamentu, koja su važni dodatni instrumenti parlamentrizma, treba ojačati; |
| --- | --- |

H.

budući da građani Europske unije samo pod određenim uvjetima mogu pokrenuti postupak izravno pred Sudom Europske unije radi ostvarenja svojih prava zajamčenih Ugovorima, uključujući Povelju o temeljnim pravima; budući demokratski izbori za Europski parlament predstavljaju glavni instrument građana EU-a temeljen na načelu „odozdo prema gore”, dok druga sredstva, osobito europsku građansku inicijativu, pritužbe Europskom ombudsmanu i predstavke Parlamentu, koja su važni dodatni instrumenti parlamentrizma, treba ojačati;

| I. | budući da je dosad bilo šest uspješnih europskih građanskih inicijativa, od kojih su najnovije ona pod nazivom „Minority Safepack” i „End the Cage Age”; budući da se Uredbom (EU) 2019/788 (5) o europskoj građanskoj inicijativi, koja je stupila na snagu u siječnju 2020., namjerava olakšati građanima da pozovu Komisiju na predlaganje zakonodavnih akata u područjima svoje nadležnosti u kojima Unija ima ovlasti za djelovanje; budući da je inicijativa „Minority Safepack” bila prva europska građanska inicijativa o kojoj je raspravljalo u Parlamentu na temelju ove Uredbe i da ju je u prosincu 2020. Parlament svesrdno podržao s 76 % danih glasova; budući da je unatoč tome učinak europske građanske inicijative nizak, djelomice zbog nedostataka popratnog djelovanja Komisije; |
| --- | --- |

I.

budući da je dosad bilo šest uspješnih europskih građanskih inicijativa, od kojih su najnovije ona pod nazivom „Minority Safepack” i „End the Cage Age”; budući da se Uredbom (EU) 2019/788 (5) o europskoj građanskoj inicijativi, koja je stupila na snagu u siječnju 2020., namjerava olakšati građanima da pozovu Komisiju na predlaganje zakonodavnih akata u područjima svoje nadležnosti u kojima Unija ima ovlasti za djelovanje; budući da je inicijativa „Minority Safepack” bila prva europska građanska inicijativa o kojoj je raspravljalo u Parlamentu na temelju ove Uredbe i da ju je u prosincu 2020. Parlament svesrdno podržao s 76 % danih glasova; budući da je unatoč tome učinak europske građanske inicijative nizak, djelomice zbog nedostataka popratnog djelovanja Komisije;

| J. | budući da preporuke Europskog ombudsmana nisu pravno obvezujuće, no stopa usklađenosti s utvrđenjima je dosljedno visoka, |
| --- | --- |

J.

budući da preporuke Europskog ombudsmana nisu pravno obvezujuće, no stopa usklađenosti s utvrđenjima je dosljedno visoka,

| K. | budući da građani EU-a i sve fizičke ili pravne osobe, koje borave ili imaju sjedište u nekoj od država članica, imaju pravo podnositi predstavke Europskom parlamentu u skladu s člankom 24. i člankom 227. UFEU-a uvijek kada se pitanja odnose na njih i obuhvaćena su područjima djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da građani EU-a i sve fizičke ili pravne osobe, koje borave ili imaju sjedište u nekoj od država članica, imaju pravo podnositi predstavke Europskom parlamentu u skladu s člankom 24. i člankom 227. UFEU-a uvijek kada se pitanja odnose na njih i obuhvaćena su područjima djelovanja EU-a;

| L. | budući da su javne rasprave koje Komisija provodi putem interneta uglavnom usmjerene na određenu ciljnu skupinu i da nisu široko proširene te su ponekad prekratke, što znači da ne dopiru do znatnog dijela stanovništva; budući da je Europski revizorski sud 2019. u sveobuhvatnom pregledu politike savjetovanja Komisije predložio da Komisija poboljša način na koji dopire do građana radi promicanja većeg sudjelovanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su javne rasprave koje Komisija provodi putem interneta uglavnom usmjerene na određenu ciljnu skupinu i da nisu široko proširene te su ponekad prekratke, što znači da ne dopiru do znatnog dijela stanovništva; budući da je Europski revizorski sud 2019. u sveobuhvatnom pregledu politike savjetovanja Komisije predložio da Komisija poboljša način na koji dopire do građana radi promicanja većeg sudjelovanja;

| M. | budući da su dijalozi s građanima koje provodi Komisija način informiranja građana, a ne način da se s njima povede rasprava o njihovoj viziji i promjenama koje žele u EU-u, te ne sadrže mehanizam pružanja povratnih informacija kojim bi se građane informiralo o ishodima njihova sudjelovanja; |
| --- | --- |

M.

budući da su dijalozi s građanima koje provodi Komisija način informiranja građana, a ne način da se s njima povede rasprava o njihovoj viziji i promjenama koje žele u EU-u, te ne sadrže mehanizam pružanja povratnih informacija kojim bi se građane informiralo o ishodima njihova sudjelovanja;

| N. | budući da se postojećim participativnim instrumentima poput europske građanske inicijative, javnih rasprava i dijalogâ s građanima ne pružaju dovoljno djelotvorna sredstva kojima bi građani mogli utjecati na donošenje odluka u EU-u; budući da je većim dijelom uzrok tome nedostatak djelotvornog daljnjeg postupanja u postupku donošenja odluka na institucijskoj razini; |
| --- | --- |

N.

budući da se postojećim participativnim instrumentima poput europske građanske inicijative, javnih rasprava i dijalogâ s građanima ne pružaju dovoljno djelotvorna sredstva kojima bi građani mogli utjecati na donošenje odluka u EU-u; budući da je većim dijelom uzrok tome nedostatak djelotvornog daljnjeg postupanja u postupku donošenja odluka na institucijskoj razini;

| O. | budući da se većinom oblika sudjelovanja građani pojedinci rijetko koriste; budući da građani pojedinci u velikoj mjeri nisu upoznati s postojećim participativnim instrumentima te su stoga nedovoljno zastupljeni kad je riječ o mišljenjima i podacima koji su prikupljeni postojećim instrumentima; budući da sudjelovanje građana ne zamjenjuje organizirano civilno društvo; |
| --- | --- |

O.

budući da se većinom oblika sudjelovanja građani pojedinci rijetko koriste; budući da građani pojedinci u velikoj mjeri nisu upoznati s postojećim participativnim instrumentima te su stoga nedovoljno zastupljeni kad je riječ o mišljenjima i podacima koji su prikupljeni postojećim instrumentima; budući da sudjelovanje građana ne zamjenjuje organizirano civilno društvo;

| P. | budući da se aktualnim participativnim instrumentima ne iskorištava maksimalno potencijal sudjelovanja građana te se stoga nedovoljno doprinosi jačanju demokratskog legitimiteta EU-a i osjećaju odgovornosti građana prema EU-u u kojemu se odražavaju njihove potrebe i vizije; |
| --- | --- |

P.

budući da se aktualnim participativnim instrumentima ne iskorištava maksimalno potencijal sudjelovanja građana te se stoga nedovoljno doprinosi jačanju demokratskog legitimiteta EU-a i osjećaju odgovornosti građana prema EU-u u kojemu se odražavaju njihove potrebe i vizije;

| Q. | budući da se reformom postojećih participativnih instrumenata, uz pridavanje posebne pažnje nedovoljno zastupljenim društvenim skupinama, posebno mladim ljudima, i daljnjim razvojem europske javne sfere može doprinijeti jačanju demokratskog legitimiteta EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da se reformom postojećih participativnih instrumenata, uz pridavanje posebne pažnje nedovoljno zastupljenim društvenim skupinama, posebno mladim ljudima, i daljnjim razvojem europske javne sfere može doprinijeti jačanju demokratskog legitimiteta EU-a;

| R. | budući da je poboljšanje sudjelovanja građana i transparentnosti na razini EU-a ključno za približavanje Unije građanima i povećanje povjerenja građana u institucije EU-a, kao i za postizanje istinske višerazinske demokracije; budući da nedostatak transparentnosti sprečava javnu raspravu o bilo kojem zakonodavnom aktu; budući da nemaju svi dionici jednak pristup institucijama EU-a ili informacijama o njihovu radu; budući da bi Komisija trebala voditi otvorene, transparentne i redovite dijaloge s građanima i organizacijama civilnog društva; budući da bi EU trebao osigurati da civilno društvo može aktivno sudjelovati u javnoj raspravi i utjecati na postupke donošenja politika i odluka; |
| --- | --- |

R.

budući da je poboljšanje sudjelovanja građana i transparentnosti na razini EU-a ključno za približavanje Unije građanima i povećanje povjerenja građana u institucije EU-a, kao i za postizanje istinske višerazinske demokracije; budući da nedostatak transparentnosti sprečava javnu raspravu o bilo kojem zakonodavnom aktu; budući da nemaju svi dionici jednak pristup institucijama EU-a ili informacijama o njihovu radu; budući da bi Komisija trebala voditi otvorene, transparentne i redovite dijaloge s građanima i organizacijama civilnog društva; budući da bi EU trebao osigurati da civilno društvo može aktivno sudjelovati u javnoj raspravi i utjecati na postupke donošenja politika i odluka;

| S. | budući da je potrebno pojačati europsku dimenziju građanskog obrazovanja na način da se unaprijedi razumijevanje EU-a među građanima kako bi se omogućilo njihovo sudjelovanje; |
| --- | --- |

S.

budući da je potrebno pojačati europsku dimenziju građanskog obrazovanja na način da se unaprijedi razumijevanje EU-a među građanima kako bi se omogućilo njihovo sudjelovanje;

| T. | budući da postoji rastuća potreba za obrazovanjem o europskom građanstvu u svim državama članicama; budući da u tom kontekstu treba prepoznati rad organizacija civilnog društva u području građanskog obrazovanja i učenja te treba poticati sveobuhvatni pristup građanskom obrazovanju, uključujući formalno i neformalno obrazovanje i učenje; |
| --- | --- |

T.

budući da postoji rastuća potreba za obrazovanjem o europskom građanstvu u svim državama članicama; budući da u tom kontekstu treba prepoznati rad organizacija civilnog društva u području građanskog obrazovanja i učenja te treba poticati sveobuhvatni pristup građanskom obrazovanju, uključujući formalno i neformalno obrazovanje i učenje;

| U. | budući da su postojeći uspješni projekti u području sudjelovanja građana, kao što su Europski parlament za mlade i dijalog EU-a s mladima, pokazali da bi građani željeli biti redovito uključeni u postupke donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da su postojeći uspješni projekti u području sudjelovanja građana, kao što su Europski parlament za mlade i dijalog EU-a s mladima, pokazali da bi građani željeli biti redovito uključeni u postupke donošenja odluka EU-a;

| V. | budući da Vijeće i dalje ostaje zatvorena institucija, kao što potvrđuje istraga Europskog ombudsmana OI/2/2017 o nedovoljnoj transparentnosti Vijeća u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima i njegova postupka donošenja odluka; |
| --- | --- |

V.

budući da Vijeće i dalje ostaje zatvorena institucija, kao što potvrđuje istraga Europskog ombudsmana OI/2/2017 o nedovoljnoj transparentnosti Vijeća u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima i njegova postupka donošenja odluka;

| W. | budući da OECD definira otvorenu vladu kao „kulturu vlasti utemeljenu na inovativnim i održivim javnim politikama i praksama, nadahnutu načelima transparentnosti, odgovornosti i sudjelovanja koja potiče demokraciju i uključivi rast”; |
| --- | --- |

W.

budući da OECD definira otvorenu vladu kao „kulturu vlasti utemeljenu na inovativnim i održivim javnim politikama i praksama, nadahnutu načelima transparentnosti, odgovornosti i sudjelovanja koja potiče demokraciju i uključivi rast”;

| X. | budući da su se „Savjetovanja s europskim građanima” iz 2018. koje su države članice provele o budućnosti Europe pokazala učinkovitim alatom za interakciju s građanima o pitanjima EU-a; budući da je nedostatak konkretnog daljnjeg postupanja i kontinuiteta u tom procesu doveo do neujednačenih rezultata tog nastojanja za sudjelovanjem; |
| --- | --- |

X.

budući da su se „Savjetovanja s europskim građanima” iz 2018. koje su države članice provele o budućnosti Europe pokazala učinkovitim alatom za interakciju s građanima o pitanjima EU-a; budući da je nedostatak konkretnog daljnjeg postupanja i kontinuiteta u tom procesu doveo do neujednačenih rezultata tog nastojanja za sudjelovanjem;

| Y. | budući da Konferencijom o budućnosti Europe treba omogućiti što veće sudjelovanje javnosti, što bi moglo biti dragocjeno iskustvo u interakciji s građanima radi boljeg razumijevanja onoga što oni točno očekuju od EU-a i rada institucija; |
| --- | --- |

Y.

budući da Konferencijom o budućnosti Europe treba omogućiti što veće sudjelovanje javnosti, što bi moglo biti dragocjeno iskustvo u interakciji s građanima radi boljeg razumijevanja onoga što oni točno očekuju od EU-a i rada institucija;

| 1. | naglašava da je potrebno razmotriti načine na koje Unija može postati učinkovitija u interakciji s građanima u skladu s temeljnim načelima predstavničke demokracije; smatra da bi se glas građana trebao snažnije čuti u donošenju odluka u EU-u kako bi Unija bolje odražavala mišljenja građana te kako bi bila otpornija, demokratskija i učinkovitija; smatra da u tom pogledu ne bi trebalo isključiti izmjenu Ugovora, iako to samo po sebi ne treba biti cilj, te da bi se Konferencijom o budućnosti Europe trebala pružiti prilika za stvaranje konstruktivnog dijaloga s građanima o tim ključnim temama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da reforma Unije, koja bi je učinila socijalnijom, pravednijom, kohezivnijom, ujedinjenijom, usmjerenijom, sposobnijom, suverenijom i odgovornijom, jača izravnim angažmanom građana pomoću participativnih mehanizama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da postoji pozadinska napetost između vizije EU-a koji se oslanja na države članice i EU-a koji se oslanja na institucije EU-a, koja se može nadići razradom pristupa i instrumenata za Europsku uniju građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da postojeći participativni instrumenti imaju razne nedostatke te bi ih stoga trebalo poboljšati i razviti nove kako bi sudjelovanje građana bilo pristupačnije, uključivije, značajnije i učinkovitije; smatra da je, u cilju olakšanja sudjelovanja javnosti u širim političkim raspravama i pružanja prilike građanima da utječu na političke ishode, uz sinergije unutar postojećih mehanizama, nužno strukturirati uključivanje građana na način koji je u skladu s očekivanjima građana; smatra kako bi ovakav program sudjelovanja odozdo prema gore trebao biti nadopuna predstavničkoj demokraciji u EU-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost europske građanske inicijative kao jedinog participativnog alata na razini EU-a koji može potaknuti zakonodavstvo; poziva na jačanje odgovora na nju usvajanjem parlamentarne rezolucije za svaku uspješnu europsku građansku inicijativu; primjećuje da Komisija mora djelovati sukladno svojoj pravnoj obvezi da navede dostatne razloge zašto je ili nije poduzela mjere kao odgovor na europsku građansku inicijativu i vjeruje da to mora biti sveobuhvatnije kako bi se osiguralo da se građanima pruži točna slika o tome što se treba očekivati od uključivanja u europsku građansku inicijativu ili od njezina pokretanja; žali zbog nedostatka daljnjeg postupanja Komisije zakonodavnim mjerama vezano za uspješne europske građanske inicijative; smatra da bi, u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) 2019/788, u slučaju da Komisija u navedenom roku ne objavi svoje namjere ili u komunikaciji ne navede da ne namjerava poduzeti mjere kao odgovor na europsku građansku inicijativu koja je ispunila postupovne zahtjeve te je u skladu s Ugovorima, posebno temeljnim vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. UEU-a, Parlament mogao, uzimajući u obzir članak 222. svog Poslovnika, donijeti odluku da na temelju europske građanske inicijative sastavi zakonodavno izvješće o vlastitoj inicijativi; potiče Komisiju da se obveže na podnošenje zakonodavnog prijedloga nakon što Parlament usvoji takvo zakonodavno izvješće o vlastitoj inicijativi; u tom pogledu predlaže izmjenu postojećeg okvirnog sporazuma o odnosima između Parlamenta i Komisije; poziva na izmjenu uredbe o europskoj građanskoj inicijativi kako bi se potaknulo Komisiju na podnošenje zakonodavnog prijedloga ako predložena europska građanska inicijativa ispunjava relevantne zahtjeve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi, u skladu s izvješćem Europskog revizorskog suda (6), kojim se prepoznaje učinkovitost Komisijinih javnih rasprava, i s obzirom na zadovoljavajuću percepciju građana, Komisija trebala poboljšati svoj postupak javne rasprave u svrhu promicanja većeg sudjelovanja građana i boljeg praćenja i procjene njihova doprinosa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da bi trebalo ojačati i ažurirati postojeći koncept i praksu dijaloga s građanima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava koristi od interakcije s građanima i civilnim društvom za razvoj europske javne sfere i nadopunu demokratskog legitimiteta EU-a koji osiguravaju njegove predstavničke institucije i demokratski postupci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da nisu svi dionici, posebno građani i skupine civilnog društva, jednako politički aktivni, glasni ili utjecajni; stoga, smatra da se od participativne demokracije EU-a zahtijeva podrška neorganiziranim građanima i promicanje njihova pristupa mogućnostima izbora i sudjelovanja unutar i izvan kanala EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je povjerenje građana u institucije EU-a ključno za demokraciju, dobro upravljanje i učinkovito kreiranje politike; smatra da institucije EU-a moraju težiti najvišim mogućim standardima transparentnosti, odgovornosti i integriteta; naglašava da je pristup građana dokumentima europskih institucija ključan za participativnu demokraciju; posebno poziva Vijeće da poveća transparentnost u pogledu postupka donošenja odluka i pristupa dokumentima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava potencijal novih tehnologija koje mogu pružiti nove načine interakcije s građanima, osigurati učinkoviti pristup odozdo prema gore te poboljšati mogućnost građana da pozovu institucije na odgovornost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je otvorena vlada, koja kombinira mjere transparentnosti i odgovornosti s participativnim alatima, dobar odgovor na demokratski deficit koji proizlazi iz uočenog nedostatka aktivnosti građana EU-a u donošenju odluka EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja planirano osnivanje etičkog tijela kao neovisnog tijela za poticanje transparentnosti u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skreće pozornost na novi program Građanstvo, jednakost, prava i vrijednosti za koji se očekuje da će omogućiti veću vidljivost i učinak aktivnosti kojima se doprinosi dijalozima s građanima i angažmanu građana u participativnim demokracijama; naglašava važnost osiguravanja kontinuiteta i povećanja resursa za dio tog programa koji se odnosi na građane, uključujući aktivnosti bratimljenja gradova i sjećanja; pozdravlja uvođenje aktivnosti usmjerenih na dodatno njegovanje europskih vrijednosti u okviru tog programa, kao što je informiranje građana o zajedničkoj europskoj povijesti; poziva na brzo osnivanje „Skupine za građanski dijalog” u okviru tog novog programa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je važno promicati razmjene među građanima različitih zemalja na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, osobito kroz mreže gradova i regija i olakšavanjem međuregionalnog dijaloga; poziva Komisiju da osigura dostatna sredstva putem tematskog područja „Uključenost i sudjelovanje građana” programa Građanstvo, jednakost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da će poboljšane informacije o pitanjima koja muče građane biti od pomoći institucijama EU-a u njihovim naporima da pridaju pozornost i odgovaraju na ta pitanja osiguravanjem odgovarajućih kanala za dopiranje do građana, prikupljanjem doprinosa i provedbom prikladnih daljnjih postupaka u sklopu postupka donošenja odluka koji iz toga proizlazi; poziva na unapređenje participativnih mehanizama kako bi se omogućilo da sudjelovanje građana ima konstruktivan učinak na donošenje odluka u EU-u; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava potrebu da se u političku raspravu o budućnosti Europe uključe mladi te da ih se dosljedno uključuje u participativne mehanizme i dijaloge s građanima koji se redovito održavaju, s obzirom na to da će se današnjim odlukama odrediti njihova budućnost; naglašava potrebu za utvrđivanjem novih sredstava komunikacije i interakcije prilagođenih interesima mladih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja savjetovanja usmjerena na djecu koja provodi Komisija i podupire uspostavu platforme EU-a za sudjelovanje djece u budućnosti; pozdravlja i uključivanje mladih u digitalnu platformu i panele građana u sklopu Konferencije o budućnosti Europe; apelira na institucije EU-a da osmisle načine kako bi se na strukturnoj osnovi osigurala slična suradnja s djecom i mladima u budućnosti i da pritom predvide odgovarajuće mehanizme za dobivanje povratnih informacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na istinsko uključivanje mladih i njihovih organizacija u planiranje, provedbu i evaluaciju događanja i programâ; pozdravlja napore uložene u sklopu dijaloga EU-a s mladima usmjerene na to da se mladi i organizacije mladih uključe u osmišljavanje politika i donošenje odluka; poziva institucije EU-a da se obvežu na poduzimanje konkretnih mjera na temelju rezultata dijaloga EU-a s mladima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava potrebu za sudjelovanje s obrazovnim institucijama i organizacijama za obrazovanje građana kako bi se osiguralo da aktivno europsko građanstvo postane dijelom kurikuluma diljem EU-a; poziva Komisiju da pruži potporu kako bi se dopunili programi obrazovanja u svim državama članicama, posebno podupiranjem razvoja zajedničkog kurikuluma europskog i globalnog građanskog obrazovanja, čime bi se potaknulo bolje razumijevanje postojećih institucija EU-a te povijesti i kultura država članica, kao i objektivno i kritičko razmišljanje o koristima od Europske unije; predlaže uključivanje modula o funkcioniraju i povijesti EU-a u obrazovne kurikulume i poziva Komisiju da predloži smjernice za takve module; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na Deklaraciju o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja koju su ministri obrazovanja EU-a donijeli 17. ožujka 2015. i u kojoj su pozvali na jačanje djelovanja u području obrazovanja na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se zaštitilo naše pluralističko društvo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da pokrene godišnju Olimpijadu Europske unije, natjecanje o funkcioniranju i povijesti EU-a za mlade u srednjim školama, programima strukovnog osposobljavanja i drugim obrazovnim strukturama kako bi se potaknuo interes, sudjelovanje i rasprava o poslovima EU-a; naglašava da bi se program Erasmus+ trebao koristiti za poboljšanje građanskog obrazovanja, osobito među učenicima i mladim ljudima; ponavlja potrebu da Komisija da veću potporu poslovima EU-a i obrazovnim programima koji postoje diljem Europe i izvan nje, nadovezujući se pritom na uspješan program Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da će osiguravanje sudjelovanja mladih biti ključan dio dugoročnog učinka inicijativa za građanski dijalog; stoga naglašava važnost usmjeravanja na mlade u svim aktivnostima učenja EU-a i predlaže da se promiču alati za sudjelovanje mladih s posebnim naglaskom na društvene mreže, mobilne aplikacije, mobilne igrice, kvizove i druge formate prilagođene mladima; pozdravlja obrazovne programe među kolegama, kao što su Europski parlament za mlade i dijalog EU-a s mladima, kao primjere dobre prakse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost akademske zajednice, istraživača i sveučilištâ u poboljšanju razine znanja i iskustva građana o participativnim mehanizmima u EU-u kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje u postupku donošenja odluka u EU-u; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da su učinkoviti dijalozi s građanima i aktivno sudjelovanje građana snažno povezani s europskom dimenzijom građanskog obrazovanja; naglašava stoga potrebu za poboljšanjem europske dimenzije građanskog obrazovanja kako bi se građanima omogućilo sudjelovanje i sposobnost djelovanja u ulozi informiranih građana i potpuno sudjelovanje u građanskom i društvenom životu na razini EU-a i na razini država članica, temeljeno na razumijevanju političkih, pravnih, društvenih i ekonomskih pojmova i struktura, kao i globalnog razvoja i održivosti; poziva Komisiju da razvije sveobuhvatnu europsku strategiju za jačanje kompetencija građana EU-a i da razvije mjere podrške usmjerene na osiguravanje jednakog pristupa građanskom obrazovanju za sve građane koji žive u EU-u kako bi im se omogućilo ostvarivanje njihovih političkih prava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaže uspostavu europske mreže za obrazovanje građana u cilju pružanja platforme za razmjenu najboljih praksi i znanja u pogledu metoda jačanja europske dimenzije građanskog obrazovanja; naglašava potrebu za novim modelima i instrumentima građanskog obrazovanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe ulogu medija u oblikovanju mišljenja građana o politikama EU-a i o samom EU-u; naglašava potrebu za podržavanjem neovisnog i raznolikog medijskog prostora diljem Europe, no smatra da je potrebno uložiti više napora u rješavanje pitanja dezinformacija i pogrešnog izvješćivanja o pitanjima EU-a u medijima, osobito jačanjem podrške paneuropskim medijskim projektima temeljenim na činjenicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe pravo građanâ na pristup pouzdanim i neovisnim, utemeljenim na činjenicama, informacijama o Europskoj uniji, njezinim politikama i postupcima donošenja odluka; uviđa da je potrebno uspostaviti raznolike mogućnosti pristupa neutralnom, neovisnom i informativnom zajedničkom europskom informacijskom centru, dostupnom na svim službenim jezicima EU-a te razviti proaktivnu komunikaciju s građanima EU-a; podsjeća i na vrijednost postojećih medijskih kuća; smatra da je neophodno poduzeti konkretne mjere za rješavanje pitanja širenja pogrešnih informacija i dezinformacija, posebno za vrijeme kriza kad su provjerene, pouzdane i pravodobne informacije najpotrebnije; naglašava da je u tim postupcima neovisnost medija ključna; poziva na to da se u radu internetskih platformi uvedu povratne informacije, provjeravanje činjenica i moderiranje povezano s pogrešnim informacijama i dezinformacijama kojima se poštuju građanska prava i sloboda izražavanja; stoga neophodnim smatra poboljšanje osposobljavanja novinara kako bi se potaknulo neovisno i kritičko razmišljanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja cilj Akcijskog plana za europsku demokraciju za poboljšanje sudjelovanja građana u demokratskim sustavima putem informiranog donošenja odluka; naglašava da je potrebno osigurati sudjelovanje mladih i građanski angažman osoba u nepovoljnom položaju u okviru programa Erasmus+ i Europske snage solidarnosti; pozdravlja mjere koje su najavljene u okviru Akcijskog plana za europsku demokraciju za jačanje slobode medija, slobode izražavanja i kvalitetnog novinarstva; nestrpljivo iščekuje prijedlog Komisije za praktične i učinkovite alate za bolje osiguravanje sigurnosti novinara koji su prečesto izloženi prijetnjama i nepotrebnom zastrašivanju, čime se ograničava pravo građana na informacije; sa zabrinutošću primjećuje da ne postoje konkretni prijedlozi za osiguravanje umjetničke slobode i pružanje zaštite cenzuriranim i kazneno gonjenim umjetnicima te poziva Komisiju da dodatno razvije to područje u okviru Akcijskog plana za europsku demokraciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznaje pravo svih građana EU-a da zatraže i dobiju informacije od institucija EU-a na jednom od službenih jezika EU-a; ističe da su istinski dijalog te aktivno i informirano sudjelovanje građana EU-a u donošenju odluka u EU-u mogući samo ako ne postoje jezične prepreke te stoga poziva Komisiju da uloži više truda u komunikaciju s građanima na svim službenim jezicima EU-a; primjećuje da je radi jačanja uključivosti, osviještenosti i vidljivosti potrebno poboljšati pristupačnost internetskog sadržaja; predlaže da sve internetske stranice EU-a budu prilagođene korisnicima i dostupne na svim službenim jezicima EU-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da europske politike i zakonodavstvo najčešće provode lokalne i regionalne uprave te da one mogu lakše doprijeti do javnosti i igraju središnju ulogu u obrazovanju građana o EU-u, s obzirom na to da je njihova razina vlasti najbliža građanima; naglašava da bi prvi korak mogao biti povećanje sredstava dodijeljenih uredima za vezu europskih institucija i razvijanje njihove teritorijalne mreže po cijeloj Europi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2020. naslovljeno „Lokalne i regionalne vlasti u trajnom dijalogu s građanima” (7); zahtijeva, uz alate za sudjelovanje građana na razini EU-a, osnivanje mreže višerazinskih vlada koje trebaju služiti kao prijenosni lanac između Europskih institucija i građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja potrebu za potpunim uključenjem građana u postupke donošenja odluka u EU-u kako bi se ojačao legitimitet EU-a i povećalo povjerenje javnosti u rad institucija; naglašava važnost trajnih mehanizma sudjelovanja u svrhu daljnjeg poticanja i olakšanja sudjelovanja građanâ u donošenju odluka u EU-u koje se ne odnosi samo na glasovanje i druge postojeće kanale i instrumente; podržava aktivnosti podizanja razine osviještenosti o tim mehanizmima kako bi se maksimalno povećao njihov učinak i učinkovitost; naglašava potrebu za takvim mehanizmima na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te za odgovarajućom horizontalnom i vertikalnom koordinacijom među institucijama na različitim razinama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe činjenicu da bi redoviti participativni postupci za građane mogli poslužiti u različite svrhe poput utjecanja na godišnje političke ili zakonodavne prioritete, razvoja konkretnih prijedloga koji se odnose na konkretna pitanja, rasprave o institucionalnim pitanjima ili odlučivanja o potrošnji određenih javnih resursa; naglašava, međutim, da je, usprkos tome što će se sudjelovanje građana u nekim područjima pokazati korisnim, važno da građani jasno razumiju ishode svog sudjelovanja, uključujući njegova ograničenja, uz primjerene i transparentne mehanizme za daljnje postupanje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primjećuje da mehanizmi za sudjelovanje građana uključuju širok raspon alata koji se međusobno nadopunjuju, poput skupština građana, inicijativa građana, javnih rasprava, dijalogâ s građanima, participativnih proračuna, referenduma, itd.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da bi participativni mehanizmi za građane pojedincima trebali omogućiti iznošenje njihovih ideja i pitanja koja ih zabrinjavaju; naglašava činjenicu da oni moraju biti participativni, uključivi, otvoreni, planirani, transnacionalni, transparentni, nestranački, odgovorni, učinkoviti, vidljivi i poticajni u pogledu sudjelovanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je obvezan uključiv pristup kako bi se doprlo do što većeg broja ljudi; ističe činjenicu da bi odabirom sudionika trebalo osigurati uravnoteženu zastupljenost stanovništva korištenjem odgovarajućih komunikacijskih mehanizama za dopiranje do raznolike javnosti kako bi potpuno došle do izražaja društvena i teritorijalna raznolikost; naglašava da bi svi građani trebali imati jednak pristup mehanizmima sudjelovanja, uključujući one koji žive u područjima u nepovoljnom položaju ili one koji su manje izloženi informacijama EU-a; poziva na to da se mehanizmi sudjelovanja prošire na sve one kojima treba ponuditi alternativne mehanizme prilagođene njihovim potrebama, uključujući građane koji borave u EU-u, a nisu građani EU-a, kao i građane EU-a koji borave u nekoj drugoj državi članici ili u zemlji koja nije država članica EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava potrebu da se građanima omogući pristup mehanizmima sudjelovanja na svim službenim jezicima Unije; podsjeća na to da jezične prepreke udaljavaju institucije EU-a od građana i onemogućuju razvoj istinski uključive europske demokracije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je važno da osobe s invaliditetom imaju pristup cijelom nizu instrumenata koje EU osigurava za građane, naročito zahvaljujući sustavnom tumačenju i prevođenju na znakovni i lako čitljiv jezik; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da bi organizacije civilnog društva, socijalni partneri i drugi dionici trebali imati važnu ulogu u participativnim instrumentima; smatra da su ključne odgovarajuće metodologije koje podržavaju njihovo sudjelovanje; naglašava da se radi uspješnosti takvih instrumenata moraju uključiti Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da se svrha, pravila i vremenski okviri participativnih postupaka moraju komunicirati od samog početka kako bi oni bili djelotvorni; ističe da je potrebno da komunikacija o uključivanju građana naglašava praktičnu ulogu bilo kojeg mehanizma jer će u suprotnom neispunjenje očekivanja dovesti do smanjenja sudjelovanja, a time i legitimiteta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava potrebu za dobrom ravnotežom između zajedničkog formata i raznolike nacionalne prakse redovitih dijaloga s građanima kako bi se građanima osigurao europski okvir koji podržava razne tradicije odlučivanja na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da bi digitalne tehnologije trebale biti nadopuna instrumentima za sudjelovanje uživo i da bi se osobito trebale koristiti za poticanje sudjelovanja među stanovništvom koje otežano sudjeluje u tradicionalnim participativnim instrumentima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i države članice da razviju dostupne, inovativne i uključive alate za sudjelovanje građana i dijaloge s njima te da bolje iskoriste digitalne tehnologije kako bi se svim građanima (na primjer, mladima i starijim osobama, osobama s invaliditetom, mobilnim građanima EU-a, osobama koje žive u ruralnim ili manje naseljenim područjima) omogućilo da aktivno sudjeluju u donošenju odluka EU-a, nadovezujući se pritom na pouke iz razdoblja pandemije bolesti COVID-19 zbog koje je povećana upotreba digitalnih alata; naglašava dodanu vrijednost nebirokratske i sveobuhvatne internetske stranice koja građanima pruža informacije o svim europskim participativnim inicijativama; naglašava da društveni mediji imaju ključnu ulogu, posebno za djecu; naglašava da bi svrha takvih inovativnih alata trebala biti podupiranje predstavničke demokracije i da bi trebalo zajamčiti transparentnost na svim razinama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na provjeru činjenica i moderiranje povezano s dezinformacijama u funkcioniranju internetskih platformi koje se koriste za interakciju s građanima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća na to da se institucije EU-a prije pokretanja participativnih postupaka moraju obvezati na daljnje postupanje u vezi s njihovim ishodom s obzirom na svoje nadležnosti i zakonodavne postupke, zato što razočaranje građana često proizlazi iz nedostatka popratnog djelovanja; naglašava da građani trebaju jasno razumjeti strukture uključivanja građana i dijaloga kako bi njihova očekivanja bila u skladu sa stvarnošću jer u suprotnom postoji rizik da ostanu bez tog prava; ističe da bi svaki novi participativni instrument trebao biti popraćen velikom komunikacijskom kampanjom s visokim razinama političkog angažmana na razini EU-a i na nacionalnim razinama, sličnom uspješnoj izbornoj kampanji za izbore za Europski parlament 2019.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da institucije EU-a moraju aktivno pružati vodstvo sudionicima tijekom participativnog postupka; naglašava da se ishod participativnog postupka mora jasno odrediti kako bi mogao biti podložan obveznom odgovoru; predlaže da se na kraju takvih aktivnosti sudionicima osiguraju jasno, pisano, sročene povratne informacije o svakom prijedlogu ili preporuci u kojima institucije EU-a pojašnjavaju svoju namjeru da provedu te prijedloge ili preporuke ili pravdaju svoju odluku da to ne učine; priznaje da postoje poteškoće i izazovi koje treba premostiti ako participativni mehanizmi značajnije doprinose kvaliteti demokracije, i, zauzvrat, osjećaju pripadnosti i europskom identitetu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da je potrebno uspostaviti odgovarajući okvir za daljnje postupanje nakon dijaloga s građanima kako bi se doprinos građana učinkovito uzeo u obzir; predlaže da bi se u okviru daljnjeg postupanja ishod mogao pretočiti u izvješća o inicijativama i javna predstavljanja te da bi se mogli uključiti građani, uključujući u sve te faze one najmanje zastupljene društvene skupine, a posebno mlade; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da se u participativnim postupcima za građane mora poštivati najviša moguća razina transparentnosti; primjećuje da transparentnost i otvoreni podaci jačaju povjerenje u javne institucije, a time i njihov legitimitet; naglašava da promicanje demokratskog legitimiteta institucija EU-a sudjelovanjem javnosti zahtijeva bolje razumijevanje donošenja odluka u EU-u; poziva na izradu standarda za otvorenu javnu upravu na razini EU-a koji bi mogao poslužiti kao temelj za druge razine javne uprave; |
| --- | --- |

49.

| 50. | predlaže da internetska stranica Komisije „Iznesite svoje mišljenje” postane jedinstveno mjesto za pristup svim participativnim instrumentima na razini EU-a; primjećuje da je pandemija bolesti COVID-19 potaknula upotrebu digitalnih medija i sustava za internetske konferencije te stoga vidi daljnje prilike koje digitalizacija pruža u pogledu sudjelovanja građana; naglašava da se time pomoglo građanima da brže, šire i uključivije sudjeluju u donošenju odluka; smatra da bi EU trebao promicati nove i inovativne načine sudjelovanja građana omogućujući upotrebu alata digitalne tehnologije koji pospješuju višejezični dijalog s građanima; poziva Komisiju da usvoji daljnje digitalne mogućnosti sudjelovanja građana na svim službenim jezicima EU-a, uključujući vodiče, primjere iz prošlosti i informacije o relevantnom zakonodavstvu; smatra da treba osigurati mjere za osobe koje su slijepe, slabovidne ili imaju druge poremećaje u čitanju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče uspostavu neovisnog foruma civilnog društva, akademskih i socijalnih partnera u svrhu praćenja tog postupka i daljnjeg postupanja institucija EU-a na temelju njega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče olakšavanje uspostave mreže neovisnih organizacija civilnog društva, koja se temelji na dobrovoljnom sudjelovanju, radi okupljanja različitih demokratskih inicijativa iz različitih regija kako bi se olakšalo dijeljenje informacija i prijenos znanja te osiguralo korištenje metoda najbolje prakse; smatra da će se time podići razina osviještenosti građana o postupcima donošenja odluka u EU-u, kao i osigurati više prilika da građani utječu na oblikovanje politika; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja prijedlog predsjednikâ EGSO-a i OR-a da se oformi međuinstitucijska radna skupina o sudjelovanju građana u postupcima donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | obvezuje se na suradnju s drugim institucijama i dionicima iz EU-a kako bi se osnažili dodatni kanali za doprinos građana, uključujući širenje dijalogâ građana i uspostavu trajnog mehanizma sudjelovanja građana s formalno obvezujućim procesom daljnjeg postupanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da iznese prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o civilnom dijalogu na temelju članka 11. stavka 2. UEU-a u kojemu se navodi da institucije moraju održavati otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava važnost poticanja građanskog angažmana i aktivnog sudjelovanja na koordiniran i dosljedan način na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a; u tom kontekstu smatra da bi trebalo pojačati ulogu, aktivnosti i neovisnost predstavništava Europske komisije i Ureda za vezu Europskog parlamenta u državama članicama kako bi se pojednostavnili građanska uključenost i izravan dijalog s građanima, omogućili pristup informacijama i njihovo dijeljenje te informirala javnost o Europskoj uniji i njezinim politikama na temelju široke i dobro koordinirane upotrebe komunikacijskih alata za digitalno i fizičko sudjelovanje građana; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava inicijativu novi europski Bauhaus kao nedavnu inovaciju s ciljem poticanja i olakšavanja sudjelovanja građana; ističe da ta inicijativa okuplja građane, stručnjake, poduzeća i institucije te olakšava razgovore o tome kako učiniti buduće životne prostore cjenovno pristupačnijima i dostupnijima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | predlaže uvođenje mehanizma sudjelovanja građana u pilot-projektima, uključujući „participativno određivanje proračuna”, kako bi se omogućilo oblikovanje rashodovne strane proračuna Unije i masovna podrška i tako uključili građani u zajedničko stvaranje politika s donositeljima odluka u EU-u; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da je, uz dostatni angažman institucija EU-a, potrebno olakšati sudjelovanje građana u strukturnim reformama EU-a izmjenom metode Konvencije koja je utvrđena člankom 48. UEU-a; predlaže da se o tome raspravlja u okviru Konferencije o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja Konferenciju o budućnosti Europe i smatra je odličnom prilikom za izravno uključivanje u smisleni dijalog s građanima o budućnosti Europe i za davanje odgovora na njihova pitanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava važnost uravnoteženog sudjelovanja organizacija civilnog društva uz institucionalne predstavnike na Konferenciji o budućnosti Europe; naglašava potrebu za konkretnim daljnjim postupanjem u skladu s ishodom Konferencije pri čemu je potrebno informirati građane o različitim koracima u postupku donošenja odluka koji proizlazi iz toga i osigurati smislenost dijaloga s građanima i njegov nastavak nakon formalnog završetka Konferencije o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe da građanske „agore” u okviru Konferencije o budućnosti Europe trebaju služiti kao pilot-projekt za njihovu buduću institucionalizaciju kao trajni mehanizam sudjelovanja građana u ključnim raspravama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | očekuje da će Konferencija o budućnosti Europe dati značajan doprinos daljnjem razvoju sudjelovanja građana u postupku oblikovanja politika u EU-u i utrti put uspostavi novog trajnog mehanizma sudjelovanja građana; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da Konferencija o budućnosti Europe pruža priliku za raspravljanje o mogućim mehanizmima aktivnog sudjelovanja građana u postupku savjetovanja kako bi utjecali na godišnji program rada Komisije i govor o stanju Unije; primjećuje da bi takav mehanizam mogao djelovati na godišnjoj razini, pri čemu bi počeo u prvim mjesecima svake godine nacionalnim i regionalnim građanskim „agorama” na kojima se pripremaju prioriteti za raspravu na transnacionalnoj agori europskih građana, koja bi se mogla zaključiti na Dan Europe; ističe da prioritete koji proizlaze iz agore građana Europe treba predstaviti institucijama EU-a kako bi se uzeli u obzir tijekom mehanizma savjetovanja koji vodi do uspostave godišnjeg Programa rada Komisije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0010.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0153.

(3)  Istraživanje Flash Eurobarometer br. 4023

(4)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

(5)  Uredba (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o europskoj građanskoj inicijativi (SL L 130, 17.5.2019., str. 55.).

(6)  Tematsko izvješće 14/2019 „Iznesite svoje mišljenje!”, Europski revizorski sud, rujan 2019.

(7)  SL C 440, 18.12.2020., str. 49.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

Suradnja EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 21. i članak 42., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 21. i članak 42.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) od 2. kolovoza 2019. o Sporazumu o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) od 2. kolovoza 2019. o Sporazumu o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 26. studenoga 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost i Direktive 2008/118/EZ o općim aranžmanima za trošarine u pogledu obrambenih napora unutar okvira Unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 26. studenoga 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost i Direktive 2008/118/EZ o općim aranžmanima za trošarine u pogledu obrambenih napora unutar okvira Unije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi Direktive 2009/81/EZ u pogledu javne nabave u području obrane i sigurnosti te Direktive 2009/43/EZ u pogledu transfera obrambenih proizvoda (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi Direktive 2009/81/EZ u pogledu javne nabave u području obrane i sigurnosti te Direktive 2009/43/EZ u pogledu transfera obrambenih proizvoda (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. studenog 2016. o globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Unije naslovljene „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. studenog 2016. o globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Unije naslovljene „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/971 od 8. lipnja 2017. o određivanju aranžmana za planiranje i provođenje neizvršnih vojnih misija ZSOP-a EU-a i o izmjeni odluka 2010/96/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju somalijskih snaga sigurnosti, 2013/34/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i (ZVSP) 2016/601 o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (8), kojom se uspostavlja Služba za vojno planiranje i provođenje EU-a (MPCC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/971 od 8. lipnja 2017. o određivanju aranžmana za planiranje i provođenje neizvršnih vojnih misija ZSOP-a EU-a i o izmjeni odluka 2010/96/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju somalijskih snaga sigurnosti, 2013/34/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i (ZVSP) 2016/601 o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (8), kojom se uspostavlja Služba za vojno planiranje i provođenje EU-a (MPCC),

| — | uzimajući u obzir obrambeni paket koji je Komisija predstavila 7. lipnja 2017. u „Dokumentu za razmatranje o budućnosti europske obrane” (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrambeni paket koji je Komisija predstavila 7. lipnja 2017. u „Dokumentu za razmatranje o budućnosti europske obrane” (COM(2017)0315),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2018. o sigurnosti i obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2018. o sigurnosti i obrani,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2020. o sigurnosti i obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2020. o sigurnosti i obrani,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1639 od 5. studenoga 2020. o utvrđivanju općih uvjeta pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinačnim projektima u okviru PESCO-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1639 od 5. studenoga 2020. o utvrđivanju općih uvjeta pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinačnim projektima u okviru PESCO-a (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenog 2020. naslovljene „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenog 2020. naslovljene „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. studenog 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. studenog 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020.,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 6. svibnja 2021. o sudjelovanju SAD-a, Kanade i Norveške u projektu PESCO-a o vojnoj mobilnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 6. svibnja 2021. o sudjelovanju SAD-a, Kanade i Norveške u projektu PESCO-a o vojnoj mobilnosti,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir odluku Sjedinjenih Američkih Država o ponovnom pridruživanju Pariškom sporazumu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Sjedinjenih Američkih Država o ponovnom pridruživanju Pariškom sporazumu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i SAD-a održanom 15. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i SAD-a održanom 15. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i Kanade održanom 15. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i Kanade održanom 15. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Plan za klimatske promjene i obranu koji je Europska služba za vanjsko djelovanja predložila 6. studenog 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan za klimatske promjene i obranu koji je Europska služba za vanjsko djelovanja predložila 6. studenog 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. o odnosima EU-a i SAD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. o odnosima EU-a i SAD-a,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir izjavu članova Vijeća od 26. veljače 2021. o sigurnosti i obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu članova Vijeća od 26. veljače 2021. o sigurnosti i obrani,

| — | uzimajući u obzir dogovor pregovarača Europskog parlamenta i Vijeća od 10. prosinca 2020. o Europskom fondu za obranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovor pregovarača Europskog parlamenta i Vijeća od 10. prosinca 2020. o Europskom fondu za obranu,

| — | uzimajući u obzir politički dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2020. o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) za sljedeće razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira (VFO 2021. – 2027.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2020. o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) za sljedeće razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira (VFO 2021. – 2027.),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između EU-a i NATO-a o sigurnosti podataka od 14. ožujka 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između EU-a i NATO-a o sigurnosti podataka od 14. ožujka 2003.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 8. srpnja 2016. u Varšavi potpisali predsjednici Europskog vijeća i Europske komisije te glavni tajnik NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 8. srpnja 2016. u Varšavi potpisali predsjednici Europskog vijeća i Europske komisije te glavni tajnik NATO-a,

| — | uzimajući u obzir zajednički skup od 74 prijedloga za provedbu Zajedničke izjave iz Varšave koji su vijeća EU-a i NATO-a odobrila 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički skup od 74 prijedloga za provedbu Zajedničke izjave iz Varšave koji su vijeća EU-a i NATO-a odobrila 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 10. srpnja 2018. u Bruxellesu potpisali predsjednici Europskog vijeća i Europske komisije te glavni tajnik NATO-a, kao i Izjavu sa sastanka na vrhu u Bruxellesu koju su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u održanog u Bruxellesu 11. i 12. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 10. srpnja 2018. u Bruxellesu potpisali predsjednici Europskog vijeća i Europske komisije te glavni tajnik NATO-a, kao i Izjavu sa sastanka na vrhu u Bruxellesu koju su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u održanog u Bruxellesu 11. i 12. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir pet izvješća o napretku potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnog tajnika NATO-a o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su zajednički podneseni u lipnju i prosincu 2017. te u lipnju 2018., 2019. i 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pet izvješća o napretku potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnog tajnika NATO-a o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su zajednički podneseni u lipnju i prosincu 2017. te u lipnju 2018., 2019. i 2020.,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 16 o promicanju pravednih, mirnih i uključivih društava za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 16 o promicanju pravednih, mirnih i uključivih društava za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir obvezu nuklearnog razoružanja iz članka VI. Ugovora o neširenju nuklearnog oružja za države stranke koje posjeduju nuklearno oružje; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu nuklearnog razoružanja iz članka VI. Ugovora o neširenju nuklearnog oružja za države stranke koje posjeduju nuklearno oružje;

| — | uzimajući u obzir Izjavu sa sastanka na vrhu u Walesu koju su 5. rujna 2014. izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Walesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu sa sastanka na vrhu u Walesu koju su 5. rujna 2014. izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Walesu,

| — | uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu u Bruxellesu koje su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Bruxellesu 14. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu u Bruxellesu koje su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Bruxellesu 14. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 od 13. lipnja 2021. naslovljeno „Zajednički program za globalno djelovanje s ciljem bolje rekonstrukcije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 od 13. lipnja 2021. naslovljeno „Zajednički program za globalno djelovanje s ciljem bolje rekonstrukcije”,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu između SAD-a i Rusije održan u Ženevi 16. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu između SAD-a i Rusije održan u Ženevi 16. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za razoružanje naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za razoružanje naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine za razmatranje koju je imenovao glavni tajnik NATO-a od 25. studenoga 2020. naslovljeno „NATO 2030.: ujedinjeni za novo doba”, a kojom su predsjedali Thomas de Mazière i Wess Mitchell, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine za razmatranje koju je imenovao glavni tajnik NATO-a od 25. studenoga 2020. naslovljeno „NATO 2030.: ujedinjeni za novo doba”, a kojom su predsjedali Thomas de Mazière i Wess Mitchell,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine mladih lidera NATO-a za 2030. od 4. veljače 2021. naslovljeno „NATO 2030.: prihvatimo promjene, zaštitimo vrijednosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine mladih lidera NATO-a za 2030. od 4. veljače 2021. naslovljeno „NATO 2030.: prihvatimo promjene, zaštitimo vrijednosti”,

| — | uzimajući u obzir posjet glavnog tajnika NATO-a Kolegiju povjerenika 15. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet glavnog tajnika NATO-a Kolegiju povjerenika 15. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir sudjelovanje potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika na sastanku ministara obrane NATO-a održanom 17. i 18. veljače 2021. te na sastanku ministara vanjskih poslova NATO-a održanom 23. i 24. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudjelovanje potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika na sastanku ministara obrane NATO-a održanom 17. i 18. veljače 2021. te na sastanku ministara vanjskih poslova NATO-a održanom 23. i 24. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir govor o stanju Unije koji je predsjednik Komisije Juncker održao 14. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor o stanju Unije koji je predsjednik Komisije Juncker održao 14. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjave političkih čelnika NATO-a i EU-a od 19. veljače 2021. na minhenškoj konferenciji o sigurnosnim pitanjima pod nazivom „Beyond Westlessness”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave političkih čelnika NATO-a i EU-a od 19. veljače 2021. na minhenškoj konferenciji o sigurnosnim pitanjima pod nazivom „Beyond Westlessness”,

| — | uzimajući u obzir razmjenu gledišta tijekom sjednice međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) održane 3. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu gledišta tijekom sjednice međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) održane 3. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir Pregled br. 09/2019 Europskog revizorskog suda o europskoj obrani od 12. rujna 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled br. 09/2019 Europskog revizorskog suda o europskoj obrani od 12. rujna 2019.;

| — | uzimajući u obzir razmjenu gledišta s glavnim tajnikom NATO-a tijekom zajedničke sjednice Odbora za vanjske poslove, Pododbora za sigurnost i obranu i Izaslanstva za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a održane 15. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu gledišta s glavnim tajnikom NATO-a tijekom zajedničke sjednice Odbora za vanjske poslove, Pododbora za sigurnost i obranu i Izaslanstva za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a održane 15. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0192/2021),

| A. | budući da europska i transatlantska solidarnost i partnerstvo čine temelj za prošlu, sadašnju i buduću sigurnost transatlantskog partnerstva; budući da su NATO i EU različite naravi, ali se razvijaju u istom nestabilnom geopolitičkom kontekstu; |
| --- | --- |

A.

budući da europska i transatlantska solidarnost i partnerstvo čine temelj za prošlu, sadašnju i buduću sigurnost transatlantskog partnerstva; budući da su NATO i EU različite naravi, ali se razvijaju u istom nestabilnom geopolitičkom kontekstu;

| B. | budući da su i EU i NATO pokrenuli procese promišljanja kako bi se na odgovarajući način prilagodili nezabilježenim globalnim sigurnosnim promjenama; budući da su u lipnju 2020. čelnici EU-a dogovorili pokretanje procesa kojemu je cilj utvrđivanje „strateškog kompasa”; budući da su čelnici NATO-a na nedavnom sastanku na vrhu 14. lipnja 2021. odlučili početi raditi na sljedećem strateškom konceptu NATO-a koji će biti potvrđen na njihovom sljedećem sastanku na vrhu 2022. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da su i EU i NATO pokrenuli procese promišljanja kako bi se na odgovarajući način prilagodili nezabilježenim globalnim sigurnosnim promjenama; budući da su u lipnju 2020. čelnici EU-a dogovorili pokretanje procesa kojemu je cilj utvrđivanje „strateškog kompasa”; budući da su čelnici NATO-a na nedavnom sastanku na vrhu 14. lipnja 2021. odlučili početi raditi na sljedećem strateškom konceptu NATO-a koji će biti potvrđen na njihovom sljedećem sastanku na vrhu 2022. godine;

| C. | budući da su u studenome 2020. obavještajne službe država članica EU-a zajednički pripremile prvu sveobuhvatnu i povjerljivu analizu cijelog niza prijetnji i izazova s kojima je Unija suočena, ili bi se mogla suočiti u bliskoj budućnosti; budući da je predviđeno da potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik u studenome 2021. predstavi nacrt Strateškog kompasa, o kojemu bi zatim države članice trebale raspraviti i usvojiti ga u ožujku 2022.; budući da je cilj Strateško kompasa olakšati stvaranje „zajedničke europske kulture u području sigurnosti i obrane”; |
| --- | --- |

C.

budući da su u studenome 2020. obavještajne službe država članica EU-a zajednički pripremile prvu sveobuhvatnu i povjerljivu analizu cijelog niza prijetnji i izazova s kojima je Unija suočena, ili bi se mogla suočiti u bliskoj budućnosti; budući da je predviđeno da potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik u studenome 2021. predstavi nacrt Strateškog kompasa, o kojemu bi zatim države članice trebale raspraviti i usvojiti ga u ožujku 2022.; budući da je cilj Strateško kompasa olakšati stvaranje „zajedničke europske kulture u području sigurnosti i obrane”;

| D. | budući da Europska unija izričito priznaje mjesto koje NATO za članice ima u obrani Europe i njezinih građana (članak 42. stavak 7. Ugovora o EU-u); budući da NATO ima primarnu odgovornost za zajedničku obranu (članak 5. Ugovora iz Washingtona); budući da u pogledu kapaciteta NATO i dalje glavni jamac tehničke i ljudske interoperabilnosti savezničkih snaga te dosljednosti njihovih politika u području opreme; budući da je predanost kolektivnoj samoobrani, sadržana u članku 5. Sjevernoatlantskog ugovora i članku 42. stavku 7. UEU-a, jamstvo solidarnosti među saveznicima i među državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da Europska unija izričito priznaje mjesto koje NATO za članice ima u obrani Europe i njezinih građana (članak 42. stavak 7. Ugovora o EU-u); budući da NATO ima primarnu odgovornost za zajedničku obranu (članak 5. Ugovora iz Washingtona); budući da u pogledu kapaciteta NATO i dalje glavni jamac tehničke i ljudske interoperabilnosti savezničkih snaga te dosljednosti njihovih politika u području opreme; budući da je predanost kolektivnoj samoobrani, sadržana u članku 5. Sjevernoatlantskog ugovora i članku 42. stavku 7. UEU-a, jamstvo solidarnosti među saveznicima i među državama članicama;

| E. | budući da zajedničke vrijednosti, zajednička povijest i poseban odnos između EU-a, europskih članica NATO-a, SAD-a i Kanade čine temelj transatlantskog savezništva; budući da EU i NATO dijele zajedničke sigurnosne izazove, zajedničke interese u području obrane i sigurnosno okruženje sa sve više izazova; |
| --- | --- |

E.

budući da zajedničke vrijednosti, zajednička povijest i poseban odnos između EU-a, europskih članica NATO-a, SAD-a i Kanade čine temelj transatlantskog savezništva; budući da EU i NATO dijele zajedničke sigurnosne izazove, zajedničke interese u području obrane i sigurnosno okruženje sa sve više izazova;

| F. | budući da je nakon Zajedničke izjave iz 2016. pokrenut postupak suradnje između EU-a i NATO-a na temelju 74 zajednička prijedloga za djelovanje u područjima borbe protiv hibridnih prijetnji, operativne suradnje, među ostalim na moru i u pitanjima migracija, kibersigurnosti i obrane, obrambenih sposobnosti, obrambene industrije i istraživanja, vježbi i pružanja potpore naporima partnera iz istočnog i južnog susjedstva za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

F.

budući da je nakon Zajedničke izjave iz 2016. pokrenut postupak suradnje između EU-a i NATO-a na temelju 74 zajednička prijedloga za djelovanje u područjima borbe protiv hibridnih prijetnji, operativne suradnje, među ostalim na moru i u pitanjima migracija, kibersigurnosti i obrane, obrambenih sposobnosti, obrambene industrije i istraživanja, vježbi i pružanja potpore naporima partnera iz istočnog i južnog susjedstva za izgradnju kapaciteta;

| G. | budući da se europska sigurnost obrana temelje na političkoj volji te civilnoj i vojnoj sposobnosti Europljana da preuzmu odgovornost u strateškom okruženju koje se posljednjih godina znatno pogoršalo; budući da NATO ne bi trebalo sagledavati isključivo iz perspektive nastavka projekta iz prošlosti, već kao viziju budućnosti svjetske sigurnosti i stabilnosti, kao organizaciju koja mora nastaviti prilagođavati svoju političku strategiju novim izazovima, održati političku solidarnost i koheziju te ostati vjerodostojna i tehnički inovativna; |
| --- | --- |

G.

budući da se europska sigurnost obrana temelje na političkoj volji te civilnoj i vojnoj sposobnosti Europljana da preuzmu odgovornost u strateškom okruženju koje se posljednjih godina znatno pogoršalo; budući da NATO ne bi trebalo sagledavati isključivo iz perspektive nastavka projekta iz prošlosti, već kao viziju budućnosti svjetske sigurnosti i stabilnosti, kao organizaciju koja mora nastaviti prilagođavati svoju političku strategiju novim izazovima, održati političku solidarnost i koheziju te ostati vjerodostojna i tehnički inovativna;

| H. | budući da je jedini pravni okvir za odnose EU-a i NATO-a i dalje „dogovoreni okvir” iz 2003. koji je ograničen na dijeljenje zajedničkih struktura, sredstava i kapaciteta NATO-a s EU-om u području planiranja i provedbe vojnih operacija u okviru ZSOP-a EU-a, u skladu s dogovorima „Berlin plus”; |
| --- | --- |

H.

budući da je jedini pravni okvir za odnose EU-a i NATO-a i dalje „dogovoreni okvir” iz 2003. koji je ograničen na dijeljenje zajedničkih struktura, sredstava i kapaciteta NATO-a s EU-om u području planiranja i provedbe vojnih operacija u okviru ZSOP-a EU-a, u skladu s dogovorima „Berlin plus”;

| I. | budući da je glavni tajnik Stoltenberg 10. studenoga 2020. izjavio da „moramo hitno raditi na kontroli naoružanja i razoružanju” te da su saveznici unutar NATO-a 15. prosinca 2020. ponovno potvrdili predanost očuvanju i jačanju kontrole naoružanja, razoružanju i neširenju oružja; |
| --- | --- |

I.

budući da je glavni tajnik Stoltenberg 10. studenoga 2020. izjavio da „moramo hitno raditi na kontroli naoružanja i razoružanju” te da su saveznici unutar NATO-a 15. prosinca 2020. ponovno potvrdili predanost očuvanju i jačanju kontrole naoružanja, razoružanju i neširenju oružja;

| J. | budući da EU i države članice, posebno u razdoblju nakon objave Globalne strategije EU-a iz 2016., vode politike koje im omogućuju da budu aktivniji i utjecajniji globalni akteri za mir i sigurnost te da su stoga pojačali svoju suradnju u području sigurnosti i obrane; budući da ključne etape uključuju uspostavu Europskog fonda za obranu (EDF) i programa koji su mu prethodili, pokretanje stalne strukturirane suradnje (PESCO), koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD), kao i dogovor o Europskom instrumentu mirovne pomoći (EPF); |
| --- | --- |

J.

budući da EU i države članice, posebno u razdoblju nakon objave Globalne strategije EU-a iz 2016., vode politike koje im omogućuju da budu aktivniji i utjecajniji globalni akteri za mir i sigurnost te da su stoga pojačali svoju suradnju u području sigurnosti i obrane; budući da ključne etape uključuju uspostavu Europskog fonda za obranu (EDF) i programa koji su mu prethodili, pokretanje stalne strukturirane suradnje (PESCO), koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD), kao i dogovor o Europskom instrumentu mirovne pomoći (EPF);

| K. | budući da je CARD instrument koji Uniji omogućuje daljnje usklađivanje napora država članica u razvoju obrambenih sposobnosti i utvrđivanje dodatnih područja za suradnju; |
| --- | --- |

K.

budući da je CARD instrument koji Uniji omogućuje daljnje usklađivanje napora država članica u razvoju obrambenih sposobnosti i utvrđivanje dodatnih područja za suradnju;

| L. | budući da je u okviru ZSOP-a trenutačno raspoređeno 5 000 članova vojnog i civilnog osoblja EU-a u šest vojnih i 11 civilnih misija i operacija na tri kontinenta, budući da je u okviru tih misija uspješno pružena potpora, izgradnja kapaciteta i osposobljavanje u cilju jamčenja mira, sigurnosti i stabilnosti u područjima trenutačno ili donedavno zahvaćenima sukobima; budući da se kapaciteti Europe u velikoj mjeri temelje na sposobnosti EU-a da vjerodostojno intervenira u vanjskim područjima operacija; |
| --- | --- |

L.

budući da je u okviru ZSOP-a trenutačno raspoređeno 5 000 članova vojnog i civilnog osoblja EU-a u šest vojnih i 11 civilnih misija i operacija na tri kontinenta, budući da je u okviru tih misija uspješno pružena potpora, izgradnja kapaciteta i osposobljavanje u cilju jamčenja mira, sigurnosti i stabilnosti u područjima trenutačno ili donedavno zahvaćenima sukobima; budući da se kapaciteti Europe u velikoj mjeri temelje na sposobnosti EU-a da vjerodostojno intervenira u vanjskim područjima operacija;

| M. | budući da je prethodnih mjeseci održan dosad nezabilježen broj rasprava na visokoj razini između EU-a i NATO-a, primjerice prva rasprava između glavnog tajnika NATO-a i kolegija povjerenika EU-a u prosincu 2020. ili sudjelovanje glavnog tajnika NATO-a na Europskom vijeću u veljači 2021.; |
| --- | --- |

M.

budući da je prethodnih mjeseci održan dosad nezabilježen broj rasprava na visokoj razini između EU-a i NATO-a, primjerice prva rasprava između glavnog tajnika NATO-a i kolegija povjerenika EU-a u prosincu 2020. ili sudjelovanje glavnog tajnika NATO-a na Europskom vijeću u veljači 2021.;

| N. | budući da NATO u okviru postupka obrambenog planiranja (NDPP) svake četiri godine utvrđuje svoju „razinu ambicije” na način da u kvalitativnom i kvantitativnom smislu utvrđuje snage, opremu i kapacitete koje bi saveznici trebali posjedovati kako bi mogli poduprijeti cijeli spektar misija NATO-a i odgovoriti na eventualne prijetnje i izazove; |
| --- | --- |

N.

budući da NATO u okviru postupka obrambenog planiranja (NDPP) svake četiri godine utvrđuje svoju „razinu ambicije” na način da u kvalitativnom i kvantitativnom smislu utvrđuje snage, opremu i kapacitete koje bi saveznici trebali posjedovati kako bi mogli poduprijeti cijeli spektar misija NATO-a i odgovoriti na eventualne prijetnje i izazove;

| O. | budući da Sjedinjene Američke Države veće dugo pozivaju EU i njegove države članice da pojačaju svoje napore u pogledu ulaganja u svoju sigurnost i obranu, kao važan doprinos raspodjeli tereta unutar Saveza; |
| --- | --- |

O.

budući da Sjedinjene Američke Države veće dugo pozivaju EU i njegove države članice da pojačaju svoje napore u pogledu ulaganja u svoju sigurnost i obranu, kao važan doprinos raspodjeli tereta unutar Saveza;

| P. | budući da pandemija bolesti COVID-19 ima znatan utjecaj na međunarodne odnose i nacionalne proračune te da su njome dodatno pojačane već postojeće globalne napetosti i sigurnosni izazovi kao što je neodgovorno i agresivno raspoređivanje vojnih snaga; budući da su posebno Kina i Rusija pokušale iskoristiti pandemiju kako bi ostvarile svoje strateške interese; budući da EU i NATO blisko surađuju od početka pandemije, rješavajući pitanja kao što su distribucija medicinske opreme i zdravstvenog osoblja, repatrijacija građana, kiberprijetnje i hibridne prijetnje te suzbijanje dezinformacija i neprijateljske propagande; |
| --- | --- |

P.

budući da pandemija bolesti COVID-19 ima znatan utjecaj na međunarodne odnose i nacionalne proračune te da su njome dodatno pojačane već postojeće globalne napetosti i sigurnosni izazovi kao što je neodgovorno i agresivno raspoređivanje vojnih snaga; budući da su posebno Kina i Rusija pokušale iskoristiti pandemiju kako bi ostvarile svoje strateške interese; budući da EU i NATO blisko surađuju od početka pandemije, rješavajući pitanja kao što su distribucija medicinske opreme i zdravstvenog osoblja, repatrijacija građana, kiberprijetnje i hibridne prijetnje te suzbijanje dezinformacija i neprijateljske propagande;

| Q. | budući da je Komisija prilikom predstavljanja akcijskog plana za obranu naglasila da se zbog prekomjernih kapaciteta, fragmentacije i neučinkovitosti europske vojne industrije iz nacionalnih proračuna država članica za obranu godišnje troši dodatnih između 25 i 100 milijardi eura; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija prilikom predstavljanja akcijskog plana za obranu naglasila da se zbog prekomjernih kapaciteta, fragmentacije i neučinkovitosti europske vojne industrije iz nacionalnih proračuna država članica za obranu godišnje troši dodatnih između 25 i 100 milijardi eura;

| R. | budući da demokracije moraju pružiti odgovarajući odgovor na današnje izazove; budući da je nekoliko država članica NATO-a i EU-a suočeno s internim izazovima za demokraciju; budući da je na globalnoj razini dojam da su autoritarni režimi, primjerice Rusija i Kina, konsolidirali svoj utjecaj i da provode agresivne politike; |
| --- | --- |

R.

budući da demokracije moraju pružiti odgovarajući odgovor na današnje izazove; budući da je nekoliko država članica NATO-a i EU-a suočeno s internim izazovima za demokraciju; budući da je na globalnoj razini dojam da su autoritarni režimi, primjerice Rusija i Kina, konsolidirali svoj utjecaj i da provode agresivne politike;

| S. | budući da ojačanu prednju prisutnost NATO-a na istočnom krilu Saveza, s četiri multinacionalne borbene skupine razmještene u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj, predvode SAD, Ujedinjena Kraljevina, Kanada, odnosno Njemačka; |
| --- | --- |

S.

budući da ojačanu prednju prisutnost NATO-a na istočnom krilu Saveza, s četiri multinacionalne borbene skupine razmještene u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj, predvode SAD, Ujedinjena Kraljevina, Kanada, odnosno Njemačka;

| T. | budući da je Inicijativa NATO-a za brzu zračnu mobilnost uspješno testirana tijekom pandemije bolesti COVID-19 kada je omogućila hitan prijevoz medicinskih potrepština; |
| --- | --- |

T.

budući da je Inicijativa NATO-a za brzu zračnu mobilnost uspješno testirana tijekom pandemije bolesti COVID-19 kada je omogućila hitan prijevoz medicinskih potrepština;

70 godina transatlantske veze u okviru NATO-a

| 1. | uvjeren je da se EU i NATO međusobno približavaju u pogledu svojih sigurnosnih i obrambenih interesa; pozdravlja pojačanu suradnju EU-a i NATO-a od potpisivanja Zajedničke izjave iz Varšave 2016. godine i Zajedničke izjave iz Bruxellesa 2018. te naglašava da je revitalizirano strateško partnerstvo između EU-a i NATO-a ključno za rješavanje sigurnosnih izazova s kojima se Europa i njezino susjedstvo suočavaju; pohvaljuje postignuća Saveza i naglašava da je on i dalje relevantan; naglašava da NATO treba pojačati napore kako bi se prilagodio promjenjivoj prirodi i povećanoj razini prijetnji i tako i dalje bio vjerodostojan i održiv globalni akter za kolektivnu sigurnost i mir u svijetu; podsjeća da je za one države članice EU-a koje su ujedno i članice NATO-a taj savez temelj kolektivne obrane; poziva EU da nastavi produbljivati transatlantske veze i svoje važno partnerstvo s NATO-om; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potvrđuje svoju ranije izraženu predanost u pogledu ambicija EU-a u području sigurnosti i obrane i ponavlja da je ambicija EU-a biti globalni akter za mir i sigurnost; naglašava činjenicu da je NATO i dalje kamen temeljac za sigurnost i kolektivnu obranu svojih članica i transatlantske zajednice u cjelini te je neophodan forum za savjetovanja i odluke saveznika u području sigurnosti; ponovno potvrđuje svoju potporu snažnoj transatlantskoj suradnji, partnerstvu i prijateljstvu, koji su u proteklih 70 godina doprinijeli uspjesima Europe te bili temelj njezine stabilnosti i sigurnosti od završetka Drugog svjetskog rata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se partnerstvo EU-a i NATO-a, kao i transatlantska suradnja u cjelini, temelji na zajedničkoj povijesti i potpori temeljnim vrijednostima demokracije, slobode, poštovanja ljudskih prava, vladavine prava te promicanju mira i međunarodne suradnje i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima; naglašava da NATO nije samo vojni savez nego da predstavlja simbol zajedničkih demokratskih vrijednosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je NATO značajan partner i onih država članica EU-a koje nisu članice toga saveza; uviđa da NATO surađuje s nekima od država članica EU-a koje nisu članice NATO-a, među ostalim u okviru programa Partnerstvo za mir (PfP) i Inicijative za partnersku interoperabilnost (PII); podsjeća da se suradnjom EU-a i NATO-a ne smiju dovesti u pitanje politike u području sigurnosti i obrane država članica EU-a koje nisu članice NATO-a; podsjeća da je suradnja NATO-a s državama člancima EU-a koje nisu članice NATO-a sastavni dio suradnje EU-a i NATO-a; pozdravlja sudjelovanje država članica EU-a koje nisu članice NATO-a u inicijativama Saveza, poštujući pritom politika neutralnosti, njihove ustavne okvire, uključenosti trećih zemalja i ambicije EU-a; ističe da ove dvije organizacije imaju različite karakteristike i da se njihova suradnja mora odvijati uz potpuno poštovanje samostalnog odlučivanja i postupaka obiju organizacija i počivati na načelima uzajamnosti i uključivosti, a da se pritom ne dovedu u pitanje specifične karakteristike sigurnosne i obrambene politike svake od država članica; podsjeća na različitu narav i uloge tih organizacija, s obzirom na to da je EU civilna organizacija s vojnim ogrankom za operacije izvan Unije u skladu s člankom 43. stavkom 1. UEU-a (petersberške zadaće), dok je NATO vojni i politički savez zadužen za organizaciju kolektivne teritorijalne obrane svojih članova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je transatlantska zajednica suočena s nizom raznolikih novih prijetnji, sustavnom konkurencijom i nezabilježenim zajedničkim izazovima za naša demokratska društva, vladavinu prava i poštovanje temeljnih sloboda koji se izravno ili neizravno odražavaju na sigurnost država članica i njihovih građana: od konvencionalnih prijetnji, neučinkovite kontrole oružja i širenja oružja za masovno uništenje, neostvarivanja smanjenja rizika od nuklearnog oružja, nestabilnosti u južnom i istočnom susjedstvu, klimatskih promjena, pandemije i terorizma do hibridnih prijetnji, dezinformacija, kibernapada, zloporabe novih i disruptivnih tehnologija, nesigurnih migracija i promjena u globalnoj ravnoteži snaga; ističe, u vezi s time povezanim izazovima za međunarodni poredak utemeljen na pravilima, da pojačana suradnja između EU-a i NATO-a doprinosi djelotvornom globalnom upravljanju i multilateralizmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da transatlantska zajednica može uspješno upravljati tim izazovima samo daljnjim produbljivanjem suradnje i podizanjem partnerstva na novu razinu; ističe činjenicu da i EU i NATO imaju jedinstvene sposobnosti i prednosti; stoga smatra da su komplementarnost napora i pojačana suradnja od iznimne važnosti za održavanje transatlantske sigurnosti; naglašava da, kako bi se bolje riješili zajednički izazovi, prioriteti partnerstva između EU-a i NATO-a moraju biti održavanje političke kohezije i jedinstva, kao i jačanje političkog savjetovanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvjeren je da je transatlantska zajednica sposobna ne samo prilagoditi se novim izazovima nego i suočiti se s njima; izražava zahvalnost brojnom osoblju EU-a, NATO-a i država članica na odličnom radu i velikim naporima koje ulažu u zaštitu naših građana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odaje počast svim članovima oružanih snaga transatlantskog saveza koji su poginuli ili su bili ranjeni u vršenju svojih dužnosti, kao i onima koji trenutačno služe; |
| --- | --- |

8.

Jačanje transatlantske suradnje i suradnje EU-a i NATO-a

| 9. | pozdravlja snažnu poruku transatlantskog jedinstva i suradnje poslanu na sastanku na vrhu NATO-a 14. lipnja 2021., koja je pokazala da je savez i dalje vitalan i da se može prilagoditi trenutačnim i novim izazovima; smatra da bi zaključci o suradnji EU-a i NATO-a trebali biti odraženi u radu na sljedećem strateškom konceptu NATO-a; pozdravlja činjenicu da je glavni tajnik NATO-a imenovao neovisnu skupinu stručnjaka, a posebno njihove preporuke za tješnju suradnju EU-a i NATO-a; podržava prijedloge predsjednice Komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku iznesene u prosincu 2020. u pogledu dijaloga o sigurnosti i obrani između EU-a i SAD-a; pozdravlja jasno izraženu predanost Bidenove administracije suradnji s partnerima iz EU-a i NATO-a u svim područjima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | snažno pozdravlja sastanak na vrhu EU-a i SAD-a održan 15. lipnja 2021. i izražavanje nepokolebljive potpore čvrstoj suradnji NATO-a i EU-a; pozdravlja činjenicu da su EU i SAD zajednički potvrdili da sigurnosne i obrambene inicijative EU-a mogu doprinijeti i europskoj i transatlantskoj sigurnosti te pozdravlja iskazanu namjeru pokretanja namjenskog dijaloga između EU-a i SAD-a o sigurnosti i obrani; ističe ključnu ulogu sigurnosne prisutnosti SAD-a u Europi za sigurnost Europe i svoju punu potporu transatlantskoj suradnji u području sigurnosti; ističe da je snažno partnerstvo EU-a i SAD-a ključan element uspješne suradnje EU-a i NATO-a; ističe da transatlantsko partnerstvo ima koristi od predvidljivog oblikovanja vanjske politike i multilateralnog angažmana; smatra da je promjena administracije SAD-a prilika da se ponovno potvrde zajedničke vrijednosti, primjerice demokracija, vladavina prava, multilateralizam te mir i blagostanje, i da se poboljša međunarodna suradnja u rješavanju zajedničkih prijetnju, uključujući, gdje je to moguće, i zajedničke sankcije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | u potpunosti dijeli mišljenje izraženo u završnom priopćenju s nedavnog sastanka na vrhu NATO-a da strateški procesi koji su trenutačno u tijeku u NATO-u i EU-u pružaju jedinstvenu priliku za daljnje jačanje naših savjetovanja i suradnje kako bi se povećala sigurnost naših građana i promicali mir i stabilnost u euroatlantskom području i šire; stoga ponovno upućuje poziv da se trenutačnim i budućim aktivnostima koje se usporedno provode u okviru „strateškog kompasa” EU-a i nedavno najavljenog rada na sljedećem strateškom konceptu NATO-a utvrde jasni prioriteti i identificiraju dodatne sinergije kojima će se ojačati transatlantska veza i poboljšati suradnja EU-a i NATO-a; poziva sve uključene aktere da iskoriste tu priliku kako bi ti procesi bili povezani i na političkoj i na tehničkoj razini; ističe činjenicu da se tim procesima mora zajamčiti dosljednost i utvrditi zajedničke regionalne i globalne prijetnje te potrebne daljnje korake za rješavanje tih prijetnji; izražava svoju viziju prema kojoj bi Strateški kompas EU-a mogao biti temelj za doprinos EU-a sljedećem strateškom konceptu NATO-a; smatra da bi tim odvojenim procesima trebalo zasebno istaknuti dodanu vrijednost svake organizacije, pomoći u definiranju, kada je to primjenjivo, bolje podjele zadaća i, putem stalnog dijaloga i bliske koordinacije, utvrditi bi li u određenom području vodeću ulogu trebao preuzeti EU ili NATO, na način kojim se osnažuju obje organizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | očekuje da će se dovršenjem Strateškog kompasa produbiti solidarnost EU-a i pomoći u postizanju zajedničke strateške kulture među državama članicama; pozdravlja prvu zajedničku analizu prijetnji iz studenoga 2020. i poziva na daljnje korake prema dogovorenoj zajedničkoj procjeni prijetnji; smatra da bi se integrirani pristup EU-a mogao ažurirati kako bi se u obzir uzeli nalazi analize prijetnji provedene u okviru procesa Strateškog kompasa; smatra da bi u Strateškom kompasu trebalo na odgovarajući način povesti računa o sigurnosnoj dimenziji zemalja u neposrednom susjedstvu EU-a, posebno u zemljama Istočnog partnerstva i zapadnog Balkana, jer se europsko sigurnosno okružje i otpornost ne mogu ostvariti bez dugoročne sigurnosti i otpornosti svih susjeda EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su članak 5. Sjevernoatlantskog ugovora te članak 42. stavak 7. UEU-a i članak 222. UFEU-a važni instrumenti za jamčenje solidarnosti među članicama tih organizacija u kriznim situacijama; podsjeća da je do pozivanja na članak 5. Sjevernoatlantskog ugovora došlo nakon terorističkih napada u New Yorku i Washingtonu u rujnu 2001. kako bi se izrazila solidarnost prema SAD-u, dok je do pozivanja na članak 42. stavak 7. UEU-a došlo nakon terorističkih napada u Parizu, kako bi se izrazila solidarnost s Francuskom; poziva na to da se pri preispitivanju strateškog koncepta i izradi nacrta Strateškog kompasa – poštujući pritom u potpunosti autonomiju u donošenju odluka i jedne i druge organizacije – održi rasprava o međuodnosu članka 42. stavka 7. Ugovora o Europskoj uniji i članka 5. Sjevernoatlantskog ugovora, članaka kojima se utvrđuje nedvosmislena predanosti obiju organizacija solidarnosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pozitivnu poruku u pogledu suradnje EU-a i NATO-a u završnom priopćenju sa sastanka na vrhu NATO-a održanog 14. lipnja 2021.; smatra, međutim, da je potrebno uložiti znatno veće napore kako bi se unaprijedila suradnja EU-a i NATO-a i ostvarilo istinsko strateško partnerstvo; naglašava da je EU partnerska organizacija NATO-a i da se suradnja EU-a i NATO-a, kojom se obje organizacije uzajamno osnažuju, temelji na dogovorenim vodećim načelima transparentnosti, reciprociteta, uključivosti i autonomije u donošenju odluka obiju organizacija; naglašava da je razvoj dosljednih, komplementarnih i interoperabilnih obrambenih sposobnosti ključan za povećanje sigurnosti euroatlantskog područja, u skladu s načelom jedinstva snaga; ponavlja da je europska sposobnost za djelovanje, u okviru partnerstva ili autonomno, ključna za komplementarnost i za doprinošenje ispunjavanju temeljnih zadaća NATO-a te za pojačano sprečavanja sukoba, a time i za sigurnost europskog kontinenta u cjelini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stajališta je da bi se buduća suradnja EU-a i NATO-a trebala graditi na iskustvima i poukama jedinstvenog stručnog znanja EU-a i u području civilnog upravljanja krizama i izgradnje kapaciteta, posebno u okviru „Službe za civilno planiranje i provođenje” (CPCC), i području upravljanja vojnim krizama u okviru „Službe za vojno planiranje i provođenje” (MPCC) te na iskustvu stečenom tijekom 37 vojnih operacija koje se na terenu provode od 2003. i kojima se pruža pomoć vojnim akterima u partnerskim zemljama u okviru inicijative „Izgradnja kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju” (CBSD) i Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, koji je u međuvremenu integriran u Europski instrument mirovne pomoći; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja jasnu poruku o važnosti otpornosti izraženu u priopćenju sa sastanka na vrhu NATO-a održanog 14. lipnja 2021.; ističe da bi i EU i NATO trebali ojačati svoju suradnju i biti koordiniraniji u ključnom području otpornosti te ističe ambiciju EU-a da se razvije smislen pristup usmjeren na jačanje različitih civilnih i vojnih aspekata otpornosti, među ostalim u području zaštite kritične infrastrukture, primjerice u prometnom, energetskom i IT sektoru, kao i ulogu EU-a kao ključnog aktera u borbi protiv dezinformacija i lažnih vijesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja pozitivnu odluku Vijeća od 6. svibnja 2021. kojom se odobrava da Nizozemska, kao koordinator projekta vojne mobilnosti, pozove SAD, Kanadu i Norvešku da, na temelju njihovih pojedinačno podnesenih zahtjeva, sudjeluju u projektu PESCO-a o vojnoj mobilnosti, naglašava da to sudjelovanje predstavlja važan korak prema većoj koherenciju aktivnosti EU-a i NATO-a u području razvoja kapaciteta i da će biti konkretan primjer revitalizacije transatlantskog partnerstva; podsjeća da izvanredno sudjelovanje trećih zemalja u projektima PESCO-a, pod uvjetom da se time ne ugrožava cilj poticanja ZSOP-a EU-a i da se ispunjava dogovoreni skup političkih, materijalnih i pravnih uvjeta, može biti od strateškog interesa za Europsku uniju, posebno ako one pružaju tehničko stručno znanje ili dodatne sposobnosti; smatra da to posebno vrijedi za strateške partnere poput saveznika iz NATO-a te zemlje zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; podsjeća na svoje stajalište da sudjelovanje trećih zemalja može biti samo iznimno te da o takvom sudjelovanju treba odlučivati na pojedinačnoj osnovi i na poziv država članica EU-a, kao i da bi ono trebalo pružiti dodanu vrijednost i doprinijeti jačanju ZSOP-a; podsjeća da sudjelovanje trećih zemalja mora biti u skladu s pravilima navedenima u Odluci 2020/1639; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na važnost transatlantske suradnje u nizu međunarodnih pitanja kao što su klimatske promjene, odgovor na pandemiju, nove disruptivne tehnologije, umjetna inteligencija, kibersigurnost, borba protiv terorizma, uključujući džihadistički terorizam i terorizam pod pokroviteljstvom države, energetika te u području svemira; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potvrđuje važnost suradnje između EU-a i NATO-a na zapadnom Balkanu, primjerice između Misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX) i misije NATO-a na Kosovu (KFOR); odaje počast vojnoj operaciji ZSOP-a EU-a EUFOR Althea, čije se operativno sjedište u okviru dogovora Berlin Plus s NATO-om nalazi u Vrhovnom stožeru savezničkih snaga u Europi (SHAPE) i kojom se doprinosi sigurnom i zaštićenom okruženju u Bosni i Hercegovini otkad je 2004. preuzela zadaće od NATO-ovih snaga za stabilizaciju (SFOR); ističe da su iskustva i pouke iz tih misija i operacija ključni za to da se svom sadašnjom i budućom suradnjom EU-a i NATO-a pruže mir, sigurnost i stabilnost u pogođenim regijama te potpora za osposobljavanje lokalnih partnera i izgradnju kapaciteta; ističe važnu ulogu koju je integracija u NATO imala na zapadnom Balkanu stabiliziranjem tih zemalja, što je bilo važno za njihovu europsku perspektivu i postupnu integraciju u EU; smatra da bi EU i NATO trebali povećati potporu za zemlje zapadnog Balkana kako bi se borile protiv zlonamjernih stranih uplitanja zemalja kao što su Rusija, Kina, Turska i Saudijska Arabija, kao i radikalnih skupina i nedržavnih aktera; pozdravlja činjenicu da su tri zemlje zapadnog Balkana u procesu pristupanja EU-u, Albanija, Crna Gora i Sjeverna Makedonija, postale članice NATO-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice i savezničke zemlje NATO-a da iskoriste sva moguća sredstva za potporu jačanju vojne sigurnosne suradnje s državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama EU-a te s partnerima iz istočnog i južnog susjedstva jer se bez toga ne može zajamčiti sigurnost i stabilnost regije; podsjeća na važnu ulogu EU-a u podupiranju politike otvorenih vrata NATO-a održavanjem bliske političke i operativne sinergije sa zemljama kandidatkinjama, konkretno s Bosnom i Hercegovinom, Ukrajinom i Gruzijom; ističe važnost doprinosa raznih partnerskih zemalja NATO-a euroatlantskoj sigurnosti; poziva na snažniju koordinaciju i učinkovitu raspodjelu zadaća između EU-a i NATO-a u suradnji s trećim zemljama, s posebnim naglaskom na zemlje partnere u NATO-ovu Programu proširenih mogućnosti; ponavlja svoju potporu proširenju i EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

20.

Prijetnje i izazovi s kojima su suočeni EU i NATO

| 21. | izražava iznimnu zabrinutost zbog toga što Rusija pod vodstvom predsjednika Putina nastavlja provoditi militarističke, agresivne i revizionističke politike; pozdravlja jasne poruke u pogledu Rusije izražene na nedavnom sastanku na vrhu NATO-a i sastanku na vrhu EU-a i SAD-a te pozdravlja pokretanje dijaloga na visokoj razini između EU-a i SAD-a o Rusiji; ističe da je potrebno da i NATO i EU imaju dosljednu proaktivnu strategiju i da zakonito, brzo i ujedinjeno odgovaraju na agresivne – i tradicionalne i hibridne – postupke i provokacije Rusije; ponavlja svoju već ranije izrečenu osudu nelegitimnog i nezakonitog pripojenje Krima Rusiji 2014. godine; osuđuje kontinuirano pribjegavanje Rusije kibernapadima, kampanjama dezinformiranja, lažnim vijestima, planiranju ubojstava i trovanju pripadnike oporbe; poziva EU i NATO da iskoriste i prošire trenutačne angažmane kako bi odgovorili na ruske izravne i neizravne agresije i postupke usmjerene protiv Ukrajine, Gruzije i Moldove, kao i na njezine aktualne asertivne aktivnosti u regijama Baltičkog i Crnog mora, u Azovskom moru, istočnom Sredozemlju i na krajnjem sjeveru; podsjeća na važnost poštovanja međunarodnih granica i teritorijalne cjelovitosti ruskih susjeda; podsjeća da transatlantski partneri moraju koordinirati svoj dvojni pristup Rusiji koji se temelji na odvraćanju i dijalogu i pritom održavati redovite kontakte u područjima kontrole oružja, vojne transparentnosti i svih drugih pitanja povezanih sa sigurnošću; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje nedavne ruske sankcije izrečene najvišim europskim dužnosnicima i drugim građanima EU-a, među kojima i predsjedniku Europskog parlamenta, i izražava žaljenje zbog toga što predsjednik Putin očito odbacuje dijalog, kao i zbog kršenja brojnih velikih međunarodnih obveza i stalnih kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda te smatra da kontinuirano agresivno djelovanje i povećana vojna asertivnost Rusije predstavljaju prijetnju euroatlantskoj sigurnosti i stabilnosti; izražava zabrinutost zbog nedavnih opsežnih vojnih aktivnosti Rusije unutar i u blizini Ukrajine; u tom smislu izražava svoju nepokolebljivu potporu suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine i poziva na jačanje njezinih vojnih kapaciteta i otpornosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | svjestan je da na sve veći utjecaj, asertivnost i rast vojne, tehnološke i političke moći Kine treba odgovoriti koordiniranom transatlantskom strategijom; u tom smislu pozdravlja snažne formulacije korištene na nedavnom sastanku na vrhu NATO-a te na sastanku na vrhu EU-a i SAD-a; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog politika koje provode tijela Komunističke partije Kine, primjerice u pogledu suzbijanja demokracije u Hong Kongu, diskriminatornog postupanja prema vjerskim i kulturnim manjinama, posebno Ujgurima u Xinjiangu, prijetnji koje se upućuju Tajvanu te agresivnih politika i djelovanja u Južnokineskom moru; nadalje ističe važnost činjenice da je Kina, kao autoritaran režim, pokrenula sustavno nadmetanje s transatlantskim partnerstvom podrivanjem međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, koji se desetljećima gradi, i koji pokušava preoblikovati u skladu s vrijednostima, doktrinom i interesima Komunističke partije Kine; podsjeća na povećanu prisutnost Kine na međunarodnoj pozornici, kao i u Europi putem inicijative „Jedan pojas, jedan put”, na njezina ulaganja u ključnu infrastrukturu u Europi, aktivnosti u kiberprostoru, na Arktiku i u Africi kao i na dokumentirane krađe intelektualnog vlasništva i gomilanje balističkih raketa; poziva na pomno praćenje kineskih aktivnosti u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), posebno u pogledu inicijative Digitalni put svile, kako bi se spriječila ovisnost o infrastrukturi pod kontrolom kineskih poduzeća koja nosi rizik od jednostranog utjecaja Kine na razvoj međunarodnih normi u području IKT-a; poziva EU i NATO da povećaju koordinaciju kako bi se osigurala ključna digitalna infrastruktura i telekomunikacijske mreže protiv neovlaštenih uplitanja stranih zemalja i postupno ukinulo korištenje opreme koju proizvode subjekti iz nedemokratskih zemalja kao što je Kina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče EU i NATO da započnu strateški dijalog kako bi se razvio zajednički i koordinirani pristup Kini koji će se oslanjati na prednosti i kapacitete svake organizacije s ciljem postizanja najveće moguće dodane vrijednosti na temelju zajednički dogovorenih strateških ciljeva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što se autoritarni protivnici i konkurenti transatlantskog partnerstva ne koriste samo vojnim, već i političkim, gospodarskim, tehnološkim i društvenim sredstvima kako bi podrivali naša društva i demokracije; ističe znatne sigurnosne i gospodarske izazove povezane s hibridnim prijetnjama, kibernapadima, stranim uplitanjem, uplitanjima u izbore i kampanjama dezinformiranja, koji predstavljaju napad na same temelje naših demokracija; osuđuje nedavni porast broja kibernapada i špijunaže državnih i nedržavnih aktera protiv država članica EU-a i saveznika u NATO-u u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, uključujući napade na sektor zdravstvene skrbi; naglašava činjenicu da svi europski napori u području otpornosti također moraju uključivati, kao temelj za pružanje potpore našim obrambenim aktivnostima, jasnu javnu komunikacijsku strategiju za osvještavanje javnosti o transatlantskim sigurnosnim izazovima; smatra da bi, kako bi se suzbile takve nove prijetnje, EU i NATO trebali nastojati usuglasiti i provesti sveobuhvatni pristup za odvažnije, koordinirane i razmjerne odgovore i odgovarajuće sprečavanje sukoba te za mehanizme odvraćanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da je NATO i dalje jedinstveni forum za obrambenu suradnju između EU-a i njegove bivše države članice Ujedinjene Kraljevine; poziva na sveobuhvatno, uključivo i strateško partnerstvo u području sigurnosti i obrane između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; poziva NATO i EU da pojačaju zajedničko djelovanje na međunarodnoj sceni radi zaštite demokracije, među ostalim jačanjem multilateralnih organizacija kako bi se multilateralni poredak utemeljen na pravilima zaštitio od sve snažnijih autoritarnih sila; poziva na aktivno razvijanje tješnjih veza s demokracijama sličnih stavova diljem svijeta; smatra da bi unaprijeđena partnerstva sa zemljama kao što su Japan, Australija i Indija, koje zajedno s SAD-om čine takozvani četverostrani dijalog o sigurnosti, te s Južnom Korejom i Novim Zelandom, uz pojačanu suradnju s Tajvanom, ne samo povećala našu ukupnu sigurnost, već bi mogla pomoći u jamčenju učinkovitije provedbe globalnih normi i pravila, kako je utvrđeno u multilateralnim forumima kao što su Ujedinjeni narodi; u tom smislu potiče i suradnju EU-a i NATO-a s članicama ASEAN-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče EU, NATO i UN da dodatno istraže mogućnosti za bližu suradnju u upravljanju krizama, humanitarnim aktivnostima, očuvanju mira i izgradnji kapaciteta partnera, posebno u zajedničkim područjima djelovanja; poziva na stvaranje uključivijeg okruženja većim sudjelovanjem žena u trima glavnim zadaćama i u svim svojim političkim i vojnim strukturama; potiče EU i NATO da zajedno rade na sustavnijoj provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti te da razviju zajedničke aktivnosti edukacije i osposobljavanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe potrebu za dosljednim, jasnim, koherentnim i koordiniranim pristupom EU-a i NATO-a južnom susjedstvu, kojim se odgovara i na tradicionalne prijetnje kao što je terorizam te na rastuću i agresivnu prisutnost Rusije i Kine; ističe dosadašnju suradnje između operacije NATO-a Ocean Shield i pomorskih snaga EU-a Atalanta u borbi protiv piratstva i osiguravanju sigurnog prolaza u Adenskom zaljevu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na suradnju i koordinaciju na Sredozemlju između vojne operacije Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) i operacije NATO-a Sea Guardian; naglašava da obje operacije doprinose sigurnosti i stabilnosti na Sredozemlju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zabrinut je zbog sve većih napetosti u indo-pacifičkoj regiji koje predstavljaju prijetnju regionalnoj i globalnoj stabilnosti te poziva na pojačanu suradnju s partnerima istih stajališta u toj regiji, a koja bi trebala uključivati redovit politički dijalog i savjetovanje, razmjenu informacija i koordinaciju obuka i vježbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na snažnu predanost i koordinaciju između EU-a i NATO-a u održavanju postignutog napretka tijekom posljednja dva desetljeća u Afganistanu u svjetlu povlačenja misije „Resolute Support” Afganistana, što bi se trebalo odvijati na uredan, koordiniran i promišljen način; potiče i podupire nastavak mirovnih pregovora unutar Afganistana uz inzistiranje na tome da taj proces očuva politička, gospodarska i socijalna postignuća afganistanskog naroda od 2001., posebno u pogledu zaštite prava žena, djece i manjina; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na pojačanu koordinaciju između EU-a, UN-a i NATO-a u Iraku, među ostalim putem savjetodavne misije EU-a (EUAM) u Iraku i misije NATO-a za Irak (NMI), koje obje pomažu u stabilizaciji te zemlje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče dijaloga i suradnju EU-a i NATO-a s partnerskim zemljama u Latinskoj Americi i na Karibima; ističe da je Kolumbija jedini partner NATO-a u Latinskoj Americi i naglašava važnost konsolidiranja dodatnih partnerstva u regiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | svjestan je da hibridni i kibernapadi neprijateljskih država i nedržavnih aktera dovode u pitanje tradicionalne definicije međudržavnog sukoba, špijunaže i sabotaže; poziva EU da dodatno razvije vlastiti paket instrumenata za zaštitu ključne infrastrukture od hibridnih napada; pozdravlja rad poduzet u okviru Savjetodavnog foruma Europske obrambene agencije (EDA) o održivoj energiji u obrambenom i sigurnosnom sektoru (CF SEDSS) kako bi se poboljšala zaštita ključne infrastrukture u EU-u; ističe da bi i EU i NATO trebali dodatno pojačati svoje vlastite kapacitete za sprečavanje, odvraćanje i pružanje odgovora na hibridne napade i kibernapade, uključujući napade na svoje institucije; pozdravlja pojašnjenje iz priopćenja sa sastanka na vrhu NATO-a 2021. godine prema kojemu Sjevernoatlantsko vijeće može odlučiti pozvati se na članak 5. i u slučaju hibridnog ratovanja, kao što to može učiniti u slučaju oružanog napada; poziva na pojačanu suradnju i osposobljavanje u području kiberobrane; predlaže uspostavu zajedničkog informacijskog centra za kiberprijetnje, kao i zajedničke radne skupine EU-a i NATO-a za kibersigurnost kako bi se utvrdili i usuglasili zajednički odgovori na kiberprijetnje; u tom pogledu poziva na snažnu koordinaciju između Agencije Europske unije za kibersigurnost (ENISA) i NATO-ovog Središta izvrsnosti za kibernetičku obranu; poziva na veću koordinaciju EU-a i NATO-a u pogledu uspostavljanja kolektivne odgovornosti za zlonamjerne kiberincidente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja rad Europskog centra izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji (Hybrid COE), „Tima za hitne računalne intervencije za institucije, tijela i agencije EU-a” (CERT-EU) i NATO-ove službe za odgovor na računalne incidente (NCIRC) i smatra da je to dobar primjer suradnje EU-a i NATO-a; smatra da bi se zajednički odgovor na kiberprijetnje mogao dodatno razviti u okviru Europskog centra izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji (Hybrid COE), među ostalim zajedničkim tečajevima i osposobljavanjem; uvjeren je da su potrebni dodatni koraci, kao što su napori za uspostavu bolje sinergije civilnih i vojnih komponenti, poboljšanje zajedničke otpornosti i sprečavanje budućih hibridnih prijetnji; ističe potencijal EU-a i NATO-a u oblikovanju globalnih kibernormi na temelju naših zajedničkih vrijednosti; smatra da bi EU i NATO trebali uskladiti svoja stajališta u razvoju programa za međunarodnu kontrolu oružja u ključnim područjima novih i disruptivnih tehnologija s vojnom primjenom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU i NATO da povećaju zajedničke napore za postizanje i održavanje globalnog tehnološkog uzleta u vojnim kapacitetima, među ostalim zajedničkim financiranjem istraživačkih projekata koji se temelje na pionirskim tehnologijama, kvantnom računalstvu i umjetnoj inteligenciji, i tako potaknu razvoj najsuvremenijih vojnih kapaciteta o okruženju koje se temelji na demokratskim vrijednostima; ističe da su pokretači današnjih inovacija u području novih tehnologija start-upovi te mala i srednja poduzeća u civilnom sektoru; ističe da nove tehnologije također nude dosad neviđene mogućnosti za jačanje naših obrambenih kapaciteta; naglašava da su interoperabilnost, zajednički tehnološki standardi i zajedničko ulaganje u najsuvremeniju tehnologiju, istraživanje i inovacije ključni kako bi EU i NATO mogli štititi naše građane na najbolji mogući način; naglašava da razvoj umjetne inteligencije uz poštovanje temeljnih prava i javnog interesa zahtijeva jačanje okvira EU-a za umjetnu inteligenciju uz sudjelovanje javnih i privatnih dionika te dionika civilnog društva; preporučuje da se inicijativama kao što su EDIDP, PESCO i EDF olakšava sudjelovanje MSP-ova tako što bi se uložili veći napori za potporu inkubatorima i ulaganjima kapitala; potiče razvoj skupa zajedničkih kapaciteta EU-a u području umjetne inteligencije kako bi se prevladali tehnički nedostaci i osiguralo da države članice koje nemaju relevantno tehnološko-industrijsko stručno znanje ili sposobnost primjene sustava umjetne inteligencije u okviru svojih ministarstava obrane ne zaostanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe brzinu tehnološkog razvoja, uključujući digitalizaciju i povećani potencijal umjetne inteligencije, te poziva države članice EU-a i saveznike iz NATO-a da teže bližoj suradnji kako bi održale tehnološki napredak u pogledu tih megatrendova, osigurale interoperabilnost svojih informatičkih sustava i zajednički nastojale razviti zajedničke etičke standarde za te nove tehnologije i promicati ih na svjetskoj razini; poziva EU i NATO da preuzmu vodstvo u globalnim nastojanjima da se uspostavi sveobuhvatni regulatorni okvir za razvoj i etičnu upotrebu oružja s određenim stupnjem autonomije; potiče EU i saveznike iz NATO-a da aktivno sudjeluju u međunarodnim pregovorima o pravno obvezujućem instrumentu kojim bi se zabranili smrtonosni autonomni oružani sustavi koji nisu pod smislenom ljudskom kontrolom; ističe da je suradnja EU-a i NATO-a ključna kako bi se odgovorilo na ambicije suparnika poput Kine i Rusije u pogledu tehnološke dominacije i njihovu zloporabu tehnologije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | svjestan je da klimatske promjene, kao „multiplikator prijetnji i kriza”, predstavljaju dosad nezabilježen izazov globalnom miru, blagostanju, sigurnosti, što se odnosi i na sigurnost ljudi, i stabilnosti; poziva na pojačani dijalog između EU-a i NATO-a radi pružanja odgovora na klimatske promjene i njihove raznovrsne posljedice na međunarodnu sigurnost; podsjeća da EU ima širok raspon nadležnosti i instrumenata koji mu omogućuju da sveobuhvatno odgovori na izazove koje predstavljaju klimatske promjene i uništenje bioraznolikosti; naglašava da bi EU i NATO trebali povećati ulaganja i u zelene tehnologije u cilju poboljšanja vojne učinkovitosti uz istodobno svođenje ekološkog otiska na najmanju moguću mjeru i izbjegavanje daljnje štete po ekosustave; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potvrđuje da je svemir ključno područje i da nove tehnologije brzo omogućuju njegovo korištenje kao jednog od područja obrane; uviđa da se time stvaraju i prilike za suradnju EU-a i NATO-a i izazovi za transatlantsku sigurnost; potvrđuje da operabilnost svemirskog sektora NATO-a ovisi o svemirskim resursima njegovih država članica, naglašavajući pritom potrebu za poboljšanjem suradnje na temelju postojećih programa EU-a kao što su Galileo i Copernicus; smatra da bi suradnja EU-a i NATO-a u području svemira mogla pomoći u promicanju standarda sigurnosti u svemiru i najboljih praksi u međunarodnoj zajednici i tako zajamčiti obostrane koristi u područjima komunikacije, navigacije i obavještajnih djelatnosti; naglašava potrebu da EU i NATO nastoje spriječiti korištenje oružja u svemiru; prima na znanje sve veću važnost svemirske sigurnosti i satelita, naglašava važnost satelitskog centra Europske unije i traži od te agencije da izradi analizu i izvješće o sigurnosti i/ili slabim točkama satelita EU-a i država članica u pogledu svemirskog otpada, kibernapada i izravnih raketnih napada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prepoznaje sve veću stratešku važnost regija na krajnjem sjeveru i Arktiku te njihove političke, gospodarske, ekološke i sigurnosne dimenzije te prepoznaje važnost koordinacije između EU-a i NATO-a na Arktiku; naglašava da Arktik mora ostati područje mirne suradnje i poziva na mjere za izgradnju povjerenja kako bi se izbjegli koraci koji vode prema povećanoj vojnoj prisutnosti u toj regiji; primjećuje da Arktičko vijeće ima mandat za jačanje konstruktivnog dijaloga i održivog razvoja; podsjeća na zahtjev EU-a da mu se dodijeli status promatrača u Arktičkom vijeću, podsjeća da EU trenutačno ažurira svoju politiku za Arktik te ponovno poziva na pojačanu suradnju sa svim arktičkim partnerima u svim pitanjima od zajedničkog interesa, i bilateralno i na regionalnoj razini, među ostalim u okviru Arktičkog vijeća, Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora i partnerstava u okviru Sjeverne dimenzije; ističe važnost osiguravanja slobode plovidbe na krajnjem sjeveru; podsjeća na parlamentarnu dimenziju suradnje na Arktiku, među ostalim putem Stalnog odbora parlamentarnih zastupnika arktičke regije (SCPAR), u kojem sudjeluje i Europski parlament; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pohvaljuje blisku suradnju između EU-a i NATO-a tijekom pandemije COVID-a 19; ističe važnu ulogu oružanih snaga NATO-ovih saveznica i država članica EU-a tijekom pandemije bolesti COVID-19 i pozdravlja vojnu pomoć u operacijama civilne zaštite, osobito pri postavljanju poljskih bolnica, prijevozu pacijenata te isporuci i distribuciji opreme; potiče uspostavu zajedničkih inicijativa EU-a i NATO-a s ciljem olakšavanja međugranične upotrebe vojnih logističkih kapaciteta za suočavanje s takvim hitnim situacijama kako bi se omogućile bolja koordinacija, sinergija, solidarnost i podrška; naglašava potrebu za poboljšanjem pripremljenosti EU-a i NATO-a na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) prijetnje; uvjeren je da zajednički napori EU-a i NATO-a u rješavanju krize uzrokovane bolešću COVID-19 izravno doprinose jačoj otpornosti naših društava; ističe da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala kakve izazove disruptivne krizne situacije, posebno one netradicionalne prirode kao što su pandemije i prirodne katastrofe, predstavljaju za našu trenutačnu razinu otpornosti; sa zabrinutošću primjećuje da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala ne samo na javno zdravlje i gospodarstvo nego i na sigurnost jer je ubrzala geopolitička suparništva i povećala nesigurnost, primjerice u pogledu kontinuiteta lanaca opskrbe, s trajnim posljedicama za europsku i međunarodnu sigurnost i stabilnost; poziva na jačanje suradnje EU-a i NATO-a u pogledu boljeg rješavanja netradicionalnih izvanrednih situacija koje bi trebale uključivati analizu iskustava stečenih tijekom pandemije bolesti COVID-19, redovite vježbe osposobljavanja u cilju bolje pripreme država članica i saveznika za predviđanje prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem i bolje upravljanje njima te na razvoj zaliha opreme za hitne slučajeve i potrebne imovine; |
| --- | --- |

41.

Vrijeme je da se ostvare ambicije EU-a u području obrane

| 42. | uvjeren je da države članice moraju povećati napore kako bi ostvarile razinu ambicije EU-a i kako bi se poboljšale mogućnosti djelovanja EU-a razvijanjem sposobnijeg mobilnijeg, interoperabilnijeg i održivijeg skupa vojnih i civilnih sposobnosti i snaga, čime bi se EU-u omogućilo davanje razmjernijeg i odlučnijeg doprinosa transatlantskoj sigurnosti i istodobno napredovanje prema strateškoj autonomiji, te bi se dodatno otvorio put postupnoj uspostavi europske obrambene unije (EDU) u skladu s člankom 42. UEU-a, ako tako jednoglasno odluči Europsko vijeće; naglašava da se strateškom autonomijom jača transatlantsku sigurnost i da ni u kojem slučaju ona nema za cilj dupliciranje mjera i resursa ili odvajanje ili slabljenje NATO-a, nego komplementarnost i interoperabilnost s naporima i sposobnostima NATO-a; istovremeno ističe da strateška autonomija EU-a ne podrazumijeva samo razvoj obrambenih sposobnosti, na temelju snažne i neovisne europske obrambene tehnološke i industrijske baze, nego i institucionalni kapacitet EU-a za djelovanje, s partnerima, a naročito s NATO-om, ako je to moguće, ili samostalno, ako je to potrebno; smatra da će pojačani europski napori u razvoju kapaciteta EU-u omogućiti da preuzme veću odgovornost za europsku sigurnost, uključujući u europskom susjedstvu, i globalnu stabilnost i da bolje promiče zajedničke interese i vrijednosti EU-a i NATO-a; ističe da će Europska unija sa strateškom autonomijom služiti kao stup za jačanje transatlantskog saveza i omogućiti učinkovitiji i djelotvorniji pristup nekim od globalnih izazova s kojima se treba suočiti danas i u bliskoj budućnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | čvrsto vjeruje da, s obzirom na dosad neviđenu razinu izazova, ambicije EU-a u pogledu PESCO-a i razvoja kapaciteta moraju obuhvatiti cijeli spektar paketa snaga; podsjeća da su ulaganja EU-a u obranu zapravo ulaganja u sigurnost transatlantske zajednice u cjelini, što će dovesti do pravednije raspodjele tereta između transatlantskih partnera NATO-a; ističe važnost razvoja obrambenih sposobnosti kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na zajedničke prijetnje; smatra da države članice EU-a, posebno onih 21 država koje su istovremeno i članice NATO-a, trebaju dosljedno djelovati te da bi trebale razmotriti da se jasno utvrdi „europska razina ambicije” u pogledu razvoja sposobnosti u NATO-u, posebno povećanjem ulaganja u istraživanja i inovacije i poštujući transatlantsko partnerstvo; poziva 21 državu članicu i EU-a i NATO-a da primjenjuju načelo „jedinstva snaga” na način da isti skup potencijalno dostupnih kapaciteta za potrebe planiranja prijave i u okviru EU-a i u okviru NATO-a; potiče veće napore članova obiju organizacija kako bi se postigla veća usklađenost rezultata NATO-ova procesa obrambenog planiranja (NDPP) i inicijativa EU-a za razvoj kapaciteta, posebno ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom (HICG), plana EU-a za razvoj sposobnosti (CDP) i koordiniranog godišnjeg preispitivanja EU-a u području obrane (CARD), u onih slučajevima u kojima se zahtjevi preklapaju, kako bi se izbjeglo nepotrebno dupliciranje i bolje odgovorilo na nove prijetnje; ističe važnu ulogu Europske obrambene agencije (EDA) u izradi plana EU-a za razvoj sposobnosti; naglašava da se pri svakom preispitivanju ciljeva EU-a moraju uzeti u obzir i njegovi glavni ciljevi i ciljevi sposobnosti sa snažnim učinkom; ističe da je takvo preispitivanje ključno kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti inicijativa kao što je PESCO; nadalje, uvjeren je da EU mora poboljšati povezanost između planiranja, istraživanja i razvoja sposobnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da bi europski saveznici u NATO-u, po mogućnosti uz potporu europskih partnera koji nisu članovi NATO-a, trebali nastojati zajamčiti odgovarajuću podjelu tereta i odgovornosti kako bi u odgovarajućem udjelu doprinijeli NDPP-u, čime bi se odrazili europska važnost i uloga unutar Saveza; smatra da bi to imalo dodatni učinak jačanja sposobnosti Europe za samoobranu te bi posljedično također povećalo njezine operativne kapacitete; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da transatlantsko partnerstvo može biti uspješno samo ako sve države članice ispune svoje obveze, uključujući obveze u pogledu ulaganja u obranu, i uzajamno si pružaju potporu; naglašava cilj NATO-a od 2 %, ponovno istaknut na sastanku na vrhu NATO-a u Walesu 2014. godine, koji su neke europske članice NATO-a ispunile, i naglašava da postizanje tog cilja također predstavlja ulaganje u europsku sigurnost i stabilnost, čime se jamči spremnost za suočavanje s novim globalnim izazovima; isto tako podsjeća na obvezu da se 20 % godišnjeg proračuna za obranu troši na ključno područje istraživanja i razvoja; ističe da nove prijetnje kao što su kibernetičke i hibridne prijetnje predstavljaju dodatne sigurnosne izazove te stoga zahtijevaju dodatna sredstva; ističe činjenicu da se, kao što je pandemija pokazala, sigurnost ne može mjeriti samo kao postotak potrošenog BDP-a te da bi pri procjeni doprinosa za jačanje zajedničke obrane saveza trebalo uzeti u obzir i brojne druge elemente; poziva na to da se rashodi za obranu u apsolutnim iznosima ne smanjuju zbog gospodarskih izazova s kojima se suočavaju članice EU-a i NATO-a zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da bi Europa, koliko je to moguće, trebala razmotriti te strateške izazove na sveobuhvatan i koherentan način u okviru „integriranog pristupa” EU-a, koji bi trebalo stalno poboljšavati boljim mehanizmima koordinacije i zapovjednim strukturama kao i uzimanjem u obzir novih prijetnji i izazova, te bi potom trebala razmotriti koje sposobnosti mogu zajedno razviti, što bi u konačnici služilo doprinosu država članica EU-a zajedničkoj obrani NATO-a te istodobno jačalo interoperabilnost njihovih sposobnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja svoju potporu učinkovitoj provedbi direktiva iz „obrambenog paketa” koje se odnose na javnu nabavu u području obrane, sigurnosti i transfera obrambenih proizvoda; naglašava da bi potpuna provedba tih direktiva predstavljala važan korak prema europskoj obrambenoj uniji jer bi time obrambena politika EU-a postala dosljednija te bi se potaknuo razvoj europske obrambene industrije; uvjeren je da je njihova provedba učinkovit način za suzbijanje kontinuirane fragmentacije europskog unutarnjeg tržišta obrambenih proizvoda, koja i dalje dovodi do nepotrebnog dupliciranja i brojnih neučinkovitosti u izdacima za obranu u državama članicama; ističe važnost snažne, konkurentne i inovativne europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB), zajedno s pojavom tržišta obrambene opreme EU-a koje u potpunosti poštuje pravila unutarnjeg tržišta i Zajedničko stajalište EU-a o izvozu oružja; smatra da bi se time povećala europska sigurnost i bolje opremili članovi obiju organizacija; poziva da se ulože dodatni napori kako bi se ostvarilo potpuno funkcionirajuće zajedničko obrambeno tržište; ističe važnost EDF-a za udruživanje nacionalnih sredstava za zajedničko istraživanje, razvoj, nabavu, nabavu, održavanje i osposobljavanje te poziva na strateško dugoročno usmjeravanje financiranja projekata iz EDF-a; poziva na veću sinergiju između EDTIB-a i vodećih aktera iz privatnog sektora u razvoju novih tehnologija s dvojnom namjenom, kao što je umjetna inteligencija, uz istodobno osiguravanje sinergija s drugim akterima (članovima civilnog društva, znanstvenicima itd.); naglašava važnost suradnje između EDA-e i NATO-a i prepoznaje vrijednost industrijske suradnje EU-a u području obrane u okviru transatlantske obrambene tehnološke i industrijske suradnje (TADIC); podsjeća na dugoročnu ambiciju izgradnje snažne transatlantske suradnje u obrambenom i industrijskom sektoru kako bi se olakšao transatlantski tehnološki i industrijski razvoj i riješila, među ostalim, pitanja povezana sa sigurnošću opskrbe, zajedničkim pristupom pravima intelektualnog vlasništva, izravnim stranim ulaganjima i uzajamnim pristupom obrambenim tržištima; poziva Komisiju da aktivno surađuje s NATO-om radi poticanja transatlantskog tehnološkog i industrijskog razvoja; podsjeća da su europske obrambene inicijative komplementarne s inicijativama NATO-a i da im je cilj potaknuti sudjelovanje država članica u području obrane; potiče tijesnu suradnju između EDA-e i međunarodnog osoblja NATO-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe važnost zajedničkih europskih projekata, uz puno poštovanje međunarodnog prava, kao što su zračni borbeni sustav budućnosti (FCAS), Eurodrone i glavni kopneni borbeni sustav (MGC) te poziva na daljnje ambiciozne i opipljive projekte; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja predanost EU-a i SAD-a, izraženu na nedavnom sastanku na vrhu EU-a i SAD-a, da djeluju u smjeru postizanja administrativnog dogovora između EDA-e i SAD-a; poziva na sklapanje sličnog dogovora s drugim saveznicima iz NATO-a koji nisu države članice EU-a, posebno onima s kojima su započeli pregovori o pristupanju EU-u, uz poštovanje svih potrebnih zaštitnih mjera za zaštitu sigurnosnih i obrambenih interesa EU-a i njegovih država članica, kako bi se produbila transatlantska suradnja u području obrane osiguravanjem potpune tehničke interoperabilnosti vojnih tehnologija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja produljenje sporazuma Novi START kojim se objema potpisnicama osigurava dodatno vrijeme za nastavak pregovora u cilju postizanja dogovora o novom instrumentu za nadzor naoružanja; poziva EU i NATO da nastoje uključiti druge države; poziva EU i NATO da nastoje uključiti i druge države, posebno Kinu; podsjeća da je potrebno povećati suradnju i ulaganja u ključnom području protuzračne i proturaketne obrane; izražava veliku zabrinutost zbog isteka Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa, što je dovelo do novih sigurnosnih rizika, posebno za europske zemlje; poziva na to da se priznaju europski razlozi ta zabrinutost u pogledu sigurnosti i da se oni na odgovarajući način riješe; žali zbog nedavnih povlačenja iz Sporazuma o otvorenom nebu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno potvrđuje svoju punu podršku predanosti EU-a i njegovih država članica Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja kao temelju režima neširenja nuklearnog oružja i nuklearnog razoružanja; ističe da je potrebno poduzeti učinkovite mjere u cilju nuklearnog razoružanja; ponavlja svoj prethodno izraženi stav da su međunarodni mir i sigurnost jači u svijetu u kojem nuklearno oružje ne postoji i ne širi se; potiče EU i NATO da teže ambicioznom programu za očuvanje o jačanje učinkovite međunarodne kontrole oružja, razoružanja i neširenja oružja kao temelja globalne, transatlantske i europske sigurnosti te podsjeća da treba provoditi politike da osmišljene za pospješivanje smanjenja nuklearnih arsenala i za ograničavanje razmještanja hipersoničnih projektila; izražava zabrinutost zbog trenutačnog razvoja događaja i inicijativa u Iranu u pogledu njegova programa obogaćivanja urana; ponovno ističe svoju trajnu potporu Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu (ZSAP) kao najboljem mogućem sredstvu za dobivanje jamstava da se u Iranu nuklearna energija koristi isključivo u civilne svrhe; pozdravlja ponovno pokretanje pregovora i poziva sve strane da u potpunosti poštuju preuzete obveze; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva da EU i njegove institucije da, na temelju „integriranog pristupa”, razviju i zajedničku europsku kulturu u području sigurnosti i obrane, kojom se poštuje specifičan karakter politika sigurnosti i obrane država članica, i strateški pristup tijekom cjelokupnog postupka donošenja politika, a koji bi se posebno trebao primjenjivati na odluke u područjima trgovine, upravljanja lancima opskrbe, provjere ulaganja, razvojne suradnje, infrastrukture, mobilnosti i digitalnih tehnologija; ističe ključnu ulogu koju u tom pogledu ima Strateški kompas; ističe da, kada je riječ o područjima kao što su hibridne i kiberprijetnje te kampanje za suzbijanje dezinformacija, institucije EU-a imaju sve mogućnosti razviti zajedničke odgovore; u tom pogledu pozdravlja paket mjera za sigurnosnu uniju iz prosinca 2020. i smatra da je to dobar prvi korak nakon kojeg moraju brzo uslijediti daljnje mjere; prima na znanje prijedlog Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava („NIS 2”); |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava važnost vojne mobilnosti u osiguravanju brzog raspoređivanja snaga unutar i izvan EU-a, što je važno za učinkovitu i preventivnu obranu; poziva EU i njegove države članice da pojačaju napore kako bi se nastavilo uklanjati proceduralne prepreke vojnoj mobilnosti; pozdravlja nezamjenjivu ulogu EU-a u poboljšanju vojne mobilnosti i zahtijeva znatno povećanje napora uloženih u provedbu tog projekta, posebno pomoću stalne strukturirane suradnje, ali i tako što će se države članice podupirati da svoje industrijske baze potiču da predlažu konkurentne projekte koji ispunjavaju uvjete za sufinanciranje sredstvima EU-a; poziva na veće sinergije sa strane EU-a između različitih uključenih aktera; naglašava da je za uspjeh vojne mobilnosti potreban pristup na svim razinama vlasti koji uključuje institucije EU-a, države članice i NATO; poziva na razmatranje akcijskog plana usmjerenog na zajedničke interese EU-a i NATO-a u vojnoj mobilnosti povećanjem ambicija u područjima kao što su digitalizacija, kiberotpornost prometne infrastrukture i sustava te mogućnosti upotrebe rješenja umjetne inteligencije u korist vojne mobilnosti; smatra da taj projekt pokazuje dodanu vrijednost suradnje EU-a i NATO-a i da je dokaz o tome kako instrumenti i nadležnosti EU-a mogu doprinijeti kolektivnoj obrani NATO-a; pozdravlja činjenicu da su znatna sredstva EU-a dodijeljena za zajedničke obrambene projekte, unatoč tome što to nije bilo u skladu s početnim ambicijama; podsjeća da je 38 od 46 aktualnih projekata PESCO-a odgovaraju prioritetima planiranja obrane NATO-a i pozdravlja moguće sudjelovanje trećih zemalja u takvim projektima, u skladu s odredbama relevantne Odluke Vijeća; |
| --- | --- |

53.

Prema ambicioznom partnerstvu

| 54. | u potpunosti podržava navod iz nedavnog priopćenja NATO-a prema kojemu je Europska unija i dalje jedinstven i ključan partner NATO-a; u tom svjetlu ponovno ističe svoje čvrsto uvjerenje da se odnosi NATO-a i EU-a moraju unaprijediti na istinski stratešku razinu kako bi se ostvario puni potencijal partnerstva, nadovezujući se na već postignuti nezapamćeni napredak i s ciljem uspostave stvarnih odnosa na razini organizacija; poziva na redovito održavanje posebnih sastanka na vrhu svih čelnika država i vlada NATO-a i EU-a radi očuvanja povjerenja i razumijevanja na najvišoj razini, dok je njegova dugoročna vizija uspostava Partnerskog vijeća EU-a i NATO-a; nadalje potiče raspravu o osnivanju stalnog Vijeća ministara obrane EU-a koje bi se trebalo usko povezati sa sastancima ministara obrane NATO-a; u tom smislu ističe načelo uključivosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno skreće pozornost na načelo uključivosti i potiče povećanje broja zajedničkih neformalnih sastanaka, kao i zajedničkih izjava i komunikacija glavnih predstavnika institucija EU-a i NATO-a; ponavlja svoje prethodne pozive EU-u i NATO-u da organiziraju redovite i ambicioznije zajedničke vježbe, oslanjajući se na postojeću praksu usporednih i koordiniranih vježbi (PACE), pri čemu bi trebalo osigurati sudjelovanje svih država članica i saveznika, čime bi se poboljšalo uzajamno razumijevanje EU-a i NATO-a i dodatno poboljšala suradnja među osobljem; potiče poboljšanu razmjenu neklasificiranih i povjerljivih informacija u budućim vježbama, na uključiv i nediskriminirajući način, kao prvi korak za razmjenu informacija u stvarnim kriznim situacijama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva sve članice da daju doprinos sklapanju sporazuma o sigurnosti između Cipra i NATO-a; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja napredak ostvaren u pogledu 74 zajednička prijedloga za djelovanje; smatra, međutim, da je potrebna veća politička potpora kako bi se zajamčila njihova potpuna provedba; nadalje poziva da se utvrde vodeći projekti, primjerice u području novih i disruptivnih tehnologija (ETD) i nadopuna gorivom u letu, po uzoru na projekte u području vojne mobilnosti, kako bi se povećala odgovornost, a suradnja učinila konkretnijom i usmjerenijom na rezultate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da EU i NATO moraju koordinirati svoje napore u borbi protiv terorizma poboljšanjem trenutačnih praksi razmjene obavještajnih podataka među državama članicama i saveznicima iz NATO, s posebnim naglaskom na postizanju bolje zajedničke informiranosti o stanju u ključnim područjima koja uključuju pojavu novih sigurnih utočišta i upotrebu novih i disruptivnih tehnologija i hibridnih taktika među teroristima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potvrđuje da se, s obzirom na institucionalna ograničenja, suradnja EU-a i NATO-a u velikoj mjeri odvija među osobljem, na neformalnoj i tehničkoj razini, što ponekad ograničava aktivno sudjelovanje svih država članica i saveznika; smatra da ta ograničenja predstavljaju nesigurnost u pogledu transatlantske i europske sigurnosti, među ostalim zbog moguće blokade pristupa NATO-ovim strukturama za operacije EU-a u području ZSOP-a; smatra da je takva situacija neodrživa i stoga snažno potiče sve dionike da u dobroj vjeri zajednički rade na iznalaženju rješenja kojim bi suradnja na svim razinama postala formalnija i predvidljivija, s ciljem uspostave istinskih i čvrstih odnosa na razini organizacija; pozdravlja raspravu o budućim vojnim zapovjednim kapacitetima EU-a koji moraju biti interoperabilni i kompatibilni s NATO-om kako bi se zajamčila najučinkovitija operativna sposobnost jedinstvenog skupa snaga; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava potrebu za jačanjem jedinstva, solidarnosti i kohezije među saveznicima; prima na znanje ozbiljne sporove između saveznika u istočnom Sredozemlju; pozdravlja uspostavu mehanizma NATO-a za smirivanje napetosti; podsjeća na svoju zabrinutost zbog toga što je Turska kupila ruski raketni sustav S-400; naglašava važnost daljnjih mjera za izgradnju povjerenja koje se temelje na dijalogu i uzajamnom poštovanju; duboko je zabrinut zbog postupaka Turske, strateški važnog susjeda i saveznika u NATO-u; poziva Tursku da se suzdrži od daljnjih provokativnih i destabilizirajućih postupaka te je poziva provodi vanjsku, sigurnosnu i unutarnju politiku koja je u skladu s obvezama i očekivanja za državu kandidatkinju za članstvo u EU-u i članicu NATO-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća da se i EU i NATO temelje na zajedničkim demokratskim načelima; podsjeća da je Sjevernoatlantski ugovor izravno povezan s Poveljom UN-a; poziva NATO da od svojih članica zahtijeva potpunu usklađenost sa svim člancima Povelje UN-a; ističe da su za transatlantsko partnerstvo potrebne ne samo snažne oružane snage, nego i snažna i otporna društva; ističe da se snažni demokratski temelji, koji počivaju na poštovanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, i snažno transatlantsko partnerstvo međusobno podupiru te da se samo tako može zajamčiti dugovječnost naših demokracija; izražava potporu ideji koju je iznijela Bidenova administracija o organizaciji sastanka na vrhu demokratskih zemalja; poziva da se pojačaju napori kako bi povelo računa o težnjama mlađih generacija i omogućilo njihovo stvarno sudjelovanje u našim demokratskim procesima i kako bi im se jasno predstavili strateški izazovi s kojima se naša društva suočavaju, kako bi se zajamčilo da će se mladi uključiti u ta ključna pitanja i aktivno podržati naše zajedničke napore; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća da je snažnija uloga EU-a u području sigurnosti i obrane utvrđena kao prioritet europskih građana u anketama koje je proveo Eurobarometar; predlaže da bi se suradnja EU-a i NATO-a te sigurnosna i obrambena pitanja u cjelini trebala rješavati na nadolazećoj Konferenciji o budućnosti Europe, kako bi se zajamčilo da se čuje glas građana; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća na važnost proaktivne, djelotvorne i transparentne komunikacije, i unutar EU-a i prema van, te poziva na tješnju suradnju između osoblja NATO-a i EU-a zaduženog za stratešku komunikaciju, posebno u pogledu borbe protiv dezinformacija, stranog uplitanja i kibernapada, u strateški važnim područjima kao što su zemlje zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; poziva na bolju razmjenu informacija pri identificiranju hibridnih napada kako bi se povećala sposobnost reagiranja; ustraje, međutim, u tome da i EU i NATO moraju zadržati svoje neovisne kapacitete; podržava ideju da se otvore neovisni centara izvrsnosti za učenje stranih jezika koji se govore u strateški važnim regijama; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe važnost parlamentarne diplomacije i ponavlja svoje prethodno upućene pozive da se ojača uloga Parlamentarne skupštine NATO-a; predlaže da Stalni odbor Parlamentarne skupštine NATO-a izaslanstvu Europskog parlamenta u Parlamentarnoj skupštini NATO-a dodijeli punopravni status, čime bi se ukazalo na važnost suradnje EU-a i NATO-a; poziva na zajednički sastanak Odbora za vanjske poslove (AFET) Europskog parlamenta i Odbora za vanjske poslove Zastupničkog doma Sjedinjenih Američkih Država kako bi se raspravilo o zajedničkim sigurnosnim prijetnjama transatlantskom partnerstvu i o tome kako bi pojačana suradnja EU-a i NATO-a mogla pomoći u rješavanju tih prijetnji; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja prvo sudjelovanje glavnog tajnika NATO-a na sastanku Kolegija povjerenika 15. prosinca 2020., čime je poslana snažna poruka o obostranoj predanosti jačanju partnerstva između NATO-a i EU-a; pohvaljuje glavnog tajnika NATO-a Jensa Stoltenberga za njegovo vodstvo i odlučnost da unaprijedi odnose EU-a i NATO-a, što odgovara ambicijama i prioritetima koje je postavilo vodstvo EU-a; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku NATO-a, Europskoj obrambenoj agenciji, vladama i parlamentima država članica EU-a i NATO-a i Parlamentarnoj skupštini NATO-a. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  SL C 28, 27.1.2020., str. 49.

(2)  SL C 388, 13.11.2020., str. 22.

(3)  SL C 449, 23.12.2020., str. 149.

(4)  SL C 232, 16.6.2021., str. 71.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0009.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0008.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0102.

(8)  SL L 146, 9.6.2017., str. 133.

(9)  SL L 371, 6.11.2020., str. 3.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Starenje Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 6., 153., 156. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 6., 153., 156. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), a posebno njezine članke 21., 23., 24., 25., 26., 31., 32., 33., 34. i 35., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), a posebno njezine članke 21., 23., 24., 25., 26., 31., 32., 33., 34. i 35.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda EU-a u kojoj se navodi da je načelo nediskriminacije na temelju dobi opće načelo prava EU-a kao poseban slučaj jednakog postupanja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda EU-a u kojoj se navodi da je načelo nediskriminacije na temelju dobi opće načelo prava EU-a kao poseban slučaj jednakog postupanja (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. lipnja 2010. o aktivnom starenju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. lipnja 2010. o aktivnom starenju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. rujna 2020. o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u doba digitalizacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. rujna 2020. o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u doba digitalizacije,

| — | – uzimajući u obzir program održivog razvoja UN-a do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

– uzimajući u obzir program održivog razvoja UN-a do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju i Madridski međunarodni akcijski plan o starenju stanovništva donesen na drugoj Svjetskoj skupštini o starenju stanovništva održanoj od 8. do 12. travnja 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju i Madridski međunarodni akcijski plan o starenju stanovništva donesen na drugoj Svjetskoj skupštini o starenju stanovništva održanoj od 8. do 12. travnja 2002.,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije UN-a za Europu o starenju održanoj u Lisabonu 22. rujna 2017., pod nazivom „Održivo društvo za sve uzraste: Ostvarivanje potencijala duljeg života”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije UN-a za Europu o starenju održanoj u Lisabonu 22. rujna 2017., pod nazivom „Održivo društvo za sve uzraste: Ostvarivanje potencijala duljeg života”,

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o utjecaju bolesti COVID-19 na ostvarivanje svih ljudskih prava starijih osoba, podneseno na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a 21. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o utjecaju bolesti COVID-19 na ostvarivanje svih ljudskih prava starijih osoba, podneseno na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a 21. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.) (2) te izvornu Komunikaciju Komisije od 6. rujna 2010. o toj temi (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.) (2) te izvornu Komunikaciju Komisije od 6. rujna 2010. o toj temi (COM(2010)0462),

| — | uzimajući u obzir preporuke Vijeća od 19. prosinca 2016. pod naslovom „Oblici usavršavanja: nove prilike za odrasle” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Vijeća od 19. prosinca 2016. pod naslovom „Oblici usavršavanja: nove prilike za odrasle” (3),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (4),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. rujna 2010. o ulozi žena u društvu koje stari (5) te od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu rodnu ravnopravnost (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. rujna 2010. o ulozi žena u društvu koje stari (5) te od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu rodnu ravnopravnost (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (11),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013. (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (13) i uspostavi načela nediskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (13) i uspostavi načela nediskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća od 2. srpnja 2008. o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta od 2. travnja 2009. o tome (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća od 2. srpnja 2008. o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta od 2. travnja 2009. o tome (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2006. naslovljenu „Demografska budućnost Europe – od izazova do mogućnosti” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2006. naslovljenu „Demografska budućnost Europe – od izazova do mogućnosti” (COM(2006)0571),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. prosinca 2006. naslovljeno „Europsko gospodarstvo – utjecaj starenja na javne rashode: projekcije za EU-25 o mirovinama, zdravstvenoj skrbi, dugotrajnoj skrbi, obrazovanju i naknadama za nezaposlene (2004. – 2050.)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. prosinca 2006. naslovljeno „Europsko gospodarstvo – utjecaj starenja na javne rashode: projekcije za EU-25 o mirovinama, zdravstvenoj skrbi, dugotrajnoj skrbi, obrazovanju i naknadama za nezaposlene (2004. – 2050.)”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije i Odbora za socijalnu zaštitu upućeno ministrima Vijeća za zapošljavanje i socijalna pitanja od 7. listopada 2014. naslovljeno „Primjerena socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije i Odbora za socijalnu zaštitu upućeno ministrima Vijeća za zapošljavanje i socijalna pitanja od 7. listopada 2014. naslovljeno „Primjerena socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. studenog 2017. naslovljeno „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: Temeljne pretpostavke i metodologije za predviđanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. studenog 2017. naslovljeno „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: Temeljne pretpostavke i metodologije za predviđanja”,

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski dokument Komisije od 25. svibnja 2018. naslovljen „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: Ekonomska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2016. – 2070.)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski dokument Komisije od 25. svibnja 2018. naslovljen „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: Ekonomska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2016. – 2070.)”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena (COM(2020)0241),

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 1. travnja 2002. naslovljeno „Aktivno starenje: okvir politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 1. travnja 2002. naslovljeno „Aktivno starenje: okvir politike”,

| — | uzimajući u obzir izvješće WHO-a od 1. listopada 2007. naslovljeno „Globalni vodič kroz gradove prilagođene starijima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće WHO-a od 1. listopada 2007. naslovljeno „Globalni vodič kroz gradove prilagođene starijima”,

| — | uzimajući u obzir zaključke WHO-a od 30. rujna 2015. o starenju i zdravlju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke WHO-a od 30. rujna 2015. o starenju i zdravlju,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju i akcijski plan WHO-a o starenju i zdravlju za razdoblje 2016. – 2020. te odluku UN-a da se razdoblje 2021. – 2030. proglasi Desetljećem zdravog starenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju i akcijski plan WHO-a o starenju i zdravlju za razdoblje 2016. – 2020. te odluku UN-a da se razdoblje 2021. – 2030. proglasi Desetljećem zdravog starenja,

| — | uzimajući u obzir načela UN-a za starije osobe usvojena rezolucijom Opće skupštine 46/91 od 16. prosinca 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela UN-a za starije osobe usvojena rezolucijom Opće skupštine 46/91 od 16. prosinca 1991.,

| — | uzimajući u obzir Global AgeWatch Index za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Global AgeWatch Index za 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a iz 2019. o starenju svjetskog stanovništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a iz 2019. o starenju svjetskog stanovništva,

| — | uzimajući u obzir podatak da je aktivno starenje jedan od ključnih elemenata strategije Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir podatak da je aktivno starenje jedan od ključnih elemenata strategije Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost,

| — | uzimajući u obzir Zakon Ujedinjene Kraljevine o jednakosti iz 2010. kojim se zabranjuje diskriminacija osoba na temelju promjene spola, seksualne orijentacije i spola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon Ujedinjene Kraljevine o jednakosti iz 2010. kojim se zabranjuje diskriminacija osoba na temelju promjene spola, seksualne orijentacije i spola,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (15) („Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (15) („Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života”),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0194/2021),

Opće napomene

| A. | budući da je starenje europskog stanovništva demografski fenomen koji uključuje smanjenje kako stope fertiliteta tako i stope smrtnosti te duži očekivani životni vijek; |
| --- | --- |

A.

budući da je starenje europskog stanovništva demografski fenomen koji uključuje smanjenje kako stope fertiliteta tako i stope smrtnosti te duži očekivani životni vijek;

| B. | budući da se broj stanovnika EU-a smanjuje; budući da su 1960. stanovnici EU-a činili 13,5 % svjetskog stanovništva, dok je 2018. ta brojka iznosila 6,9 %, a do 2070. očekuje se da će iznositi oko 4 % (16); budući da su te brojke povezane s, među ostalim, padom stope nataliteta u EU-u u odnosu na druge regije u svijetu, što dovodi do starenja stanovništva, a to utječe na dobnu strukturu i relativne udjele različitih dobnih skupina te doprinosi inverziji demografske piramide; budući da je demografska tranzicija univerzalna pojava i da smanjenje udjela EU-a u svjetskom stanovništvu odražava raniji početak tog globalnog procesa (17); budući da se aktivno sudjelovanje starijih osoba u društvu ne bi smjelo podcijeniti; budući da više od 20 % osoba u dobi od 65 do 74 godine i oko 15 % osoba u dobi od 75 godina ili više sudjeluje u formalnim i/ili neformalnim volonterskim aktivnostima (18); |
| --- | --- |

B.

budući da se broj stanovnika EU-a smanjuje; budući da su 1960. stanovnici EU-a činili 13,5 % svjetskog stanovništva, dok je 2018. ta brojka iznosila 6,9 %, a do 2070. očekuje se da će iznositi oko 4 % (16); budući da su te brojke povezane s, među ostalim, padom stope nataliteta u EU-u u odnosu na druge regije u svijetu, što dovodi do starenja stanovništva, a to utječe na dobnu strukturu i relativne udjele različitih dobnih skupina te doprinosi inverziji demografske piramide; budući da je demografska tranzicija univerzalna pojava i da smanjenje udjela EU-a u svjetskom stanovništvu odražava raniji početak tog globalnog procesa (17); budući da se aktivno sudjelovanje starijih osoba u društvu ne bi smjelo podcijeniti; budući da više od 20 % osoba u dobi od 65 do 74 godine i oko 15 % osoba u dobi od 75 godina ili više sudjeluje u formalnim i/ili neformalnim volonterskim aktivnostima (18);

| C. | budući da aktualno demografsko stanje ozbiljno utječe na socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju EU-a; budući da je važno da EU demografske aspekte uključi u sve svoje politike; budući da se očekuje da će se radno sposobno stanovništvo (osobe u dobi od 15 do 64 godine) znatno smanjiti, s 333 milijuna 2016. na 292 milijuna 2070. godine; budući da se predviđa da će do 2100. osobe u dobi od 80 godina i više činiti 14,6 % stanovništva (19); |
| --- | --- |

C.

budući da aktualno demografsko stanje ozbiljno utječe na socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju EU-a; budući da je važno da EU demografske aspekte uključi u sve svoje politike; budući da se očekuje da će se radno sposobno stanovništvo (osobe u dobi od 15 do 64 godine) znatno smanjiti, s 333 milijuna 2016. na 292 milijuna 2070. godine; budući da se predviđa da će do 2100. osobe u dobi od 80 godina i više činiti 14,6 % stanovništva (19);

| D. | budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji, te budući da se Europska unija obvezala integrirati je u sve svoje aktivnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji, te budući da se Europska unija obvezala integrirati je u sve svoje aktivnosti;

| E. | budući da je dugovječnost iznimno kolektivno postignuće koje se temelji na znatnom napretku u gospodarskom i društvenom razvoju te u području zdravlja, što je znatno poboljšalo kvalitetu života i tijekom posljednjih 50 godina doprinijelo povećanju prosječnog očekivanog životnog vijeka muškaraca i žena za 10 godina; budući da se očekuje da će očekivani životni vijek od 2016. do 2070. za muškarce porasti sa 78,3 na 86,1 godinu, a za žene s 83,7 na 90,3 godine; budući da se na povećanje prosječnog očekivanog životnog vijeka u svim okolnostima mora gledati kao na čimbenik civilizacijskog napretka, a ne kao na ograničenje; budući da podaci pokazuju da je 2018. procijenjeni broj godina zdravog života iznosio 64,2 za žene i 63,7 godina za muškarce (20); budući da je, međutim, nesrazmjer između očekivanog životnog vijeka i godina zdravog života razlog za brigu na koji je potrebno hitno odgovoriti; |
| --- | --- |

E.

budući da je dugovječnost iznimno kolektivno postignuće koje se temelji na znatnom napretku u gospodarskom i društvenom razvoju te u području zdravlja, što je znatno poboljšalo kvalitetu života i tijekom posljednjih 50 godina doprinijelo povećanju prosječnog očekivanog životnog vijeka muškaraca i žena za 10 godina; budući da se očekuje da će očekivani životni vijek od 2016. do 2070. za muškarce porasti sa 78,3 na 86,1 godinu, a za žene s 83,7 na 90,3 godine; budući da se na povećanje prosječnog očekivanog životnog vijeka u svim okolnostima mora gledati kao na čimbenik civilizacijskog napretka, a ne kao na ograničenje; budući da podaci pokazuju da je 2018. procijenjeni broj godina zdravog života iznosio 64,2 za žene i 63,7 godina za muškarce (20); budući da je, međutim, nesrazmjer između očekivanog životnog vijeka i godina zdravog života razlog za brigu na koji je potrebno hitno odgovoriti;

| F. | budući da je dulji i zdraviji život važan i za pojedince i za društvo jer otvara nove mogućnosti za sudjelovanje i uključivanje starijih osoba u gospodarski i društveni život; budući da društvena uključenost u starijoj dobi doprinosi zdravlju i dobrobiti pojedinca; budući da postoji veza između dugovječnosti i društvenog položaja; budući da sudjelovanje u društvenim aktivnostima kao što su volontiranje, sport i hobi, kao i redovit kontakt s obitelji i prijateljima, obično pozitivno utječu na cjelokupno zdravlje starijih osoba i sprečavaju izoliranost; |
| --- | --- |

F.

budući da je dulji i zdraviji život važan i za pojedince i za društvo jer otvara nove mogućnosti za sudjelovanje i uključivanje starijih osoba u gospodarski i društveni život; budući da društvena uključenost u starijoj dobi doprinosi zdravlju i dobrobiti pojedinca; budući da postoji veza između dugovječnosti i društvenog položaja; budući da sudjelovanje u društvenim aktivnostima kao što su volontiranje, sport i hobi, kao i redovit kontakt s obitelji i prijateljima, obično pozitivno utječu na cjelokupno zdravlje starijih osoba i sprečavaju izoliranost;

| G. | budući da je prirodno kretanje stanovništva EU-a negativno još od 2012. te da je 2019. zabilježen veći broj umrlih (4,7 milijuna) nego rođenih (4,2 milijuna); budući da se stopa fertiliteta u EU-u smanjuje i da je 2018. pala na 1,55; budući da je to povezano s nizom čimbenika, uključujući bolje zdravlje i veću razinu obrazovanja (21), ali i opću socioekonomsku situaciju, uključujući nesigurnost i devalvaciju prihoda, što utječe na sve skupine, ali prije svega na mlade, a posebno na njihovu kvalitetu života, ravnotežu između poslovnog i privatnog života i životne planove; budući da demografske promjene mogu srednjoročno i dugoročno utjecati na gospodarsku i socijalnu održivost u EU-u; budući da je pristup kvalitetnim javnim uslugama odlučujući čimbenik za kvalitetu života; budući da gospodarski i socijalni utjecaj demografskih promjena ukazuje na potrebu za jačanjem sustava socijalne sigurnosti i zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

G.

budući da je prirodno kretanje stanovništva EU-a negativno još od 2012. te da je 2019. zabilježen veći broj umrlih (4,7 milijuna) nego rođenih (4,2 milijuna); budući da se stopa fertiliteta u EU-u smanjuje i da je 2018. pala na 1,55; budući da je to povezano s nizom čimbenika, uključujući bolje zdravlje i veću razinu obrazovanja (21), ali i opću socioekonomsku situaciju, uključujući nesigurnost i devalvaciju prihoda, što utječe na sve skupine, ali prije svega na mlade, a posebno na njihovu kvalitetu života, ravnotežu između poslovnog i privatnog života i životne planove; budući da demografske promjene mogu srednjoročno i dugoročno utjecati na gospodarsku i socijalnu održivost u EU-u; budući da je pristup kvalitetnim javnim uslugama odlučujući čimbenik za kvalitetu života; budući da gospodarski i socijalni utjecaj demografskih promjena ukazuje na potrebu za jačanjem sustava socijalne sigurnosti i zdravstvene skrbi;

| H. | budući da istraživanja ukazuju na povezanost stopa fertiliteta i politika kojima se potiču bolje mogućnosti zapošljavanja, pristojni radni i životni uvjeti, fleksibilni radni uvjeti, pristojna obiteljska potpora, financijska potpora tijekom rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta, kvalitetna skrb o djeci od ranih godina i ravnopravnija raspodjela zaduženja povezanih sa skrbi između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

H.

budući da istraživanja ukazuju na povezanost stopa fertiliteta i politika kojima se potiču bolje mogućnosti zapošljavanja, pristojni radni i životni uvjeti, fleksibilni radni uvjeti, pristojna obiteljska potpora, financijska potpora tijekom rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta, kvalitetna skrb o djeci od ranih godina i ravnopravnija raspodjela zaduženja povezanih sa skrbi između muškaraca i žena;

| I. | budući da su stope zaposlenosti na nepuno radno vrijeme više za žene (31,3 %) nego za muškarce (8,7 %), što se odnosi i na starije žene (49,8 % starijih muškaraca u usporedbi sa 64,1 % starijih žena); budući da je 2018. prosjek uobičajenog broja radnih sati u državama EU-28 iznosio 30,3 sati tjedno za muškarce u dobi između 65 i 74 godine i 24,1 sati tjedno za žene iste dobi, te budući da se za muškarce očekuje da njihov radni vijek traje 38,6 godina, dok ta brojka za žene iznosi 33,7 godina (22); |
| --- | --- |

I.

budući da su stope zaposlenosti na nepuno radno vrijeme više za žene (31,3 %) nego za muškarce (8,7 %), što se odnosi i na starije žene (49,8 % starijih muškaraca u usporedbi sa 64,1 % starijih žena); budući da je 2018. prosjek uobičajenog broja radnih sati u državama EU-28 iznosio 30,3 sati tjedno za muškarce u dobi između 65 i 74 godine i 24,1 sati tjedno za žene iste dobi, te budući da se za muškarce očekuje da njihov radni vijek traje 38,6 godina, dok ta brojka za žene iznosi 33,7 godina (22);

| J. | budući da rješavanje problema rodno uvjetovanih razlika u stopi zaposlenosti ovisi o ispunjavanju osnovnih socijalnih prava i pružanju osnovnih socijalnih usluga; |
| --- | --- |

J.

budući da rješavanje problema rodno uvjetovanih razlika u stopi zaposlenosti ovisi o ispunjavanju osnovnih socijalnih prava i pružanju osnovnih socijalnih usluga;

| K. | budući da je stopa zaposlenosti žena u dobi između 55 i 64 godine niža od stope zaposlenosti muškaraca (52,4 % za žene i 65,4 % za muškarce) i da su žene najčešći pružatelji neformalnih usluga skrbi u kućanstvu (23); |
| --- | --- |

K.

budući da je stopa zaposlenosti žena u dobi između 55 i 64 godine niža od stope zaposlenosti muškaraca (52,4 % za žene i 65,4 % za muškarce) i da su žene najčešći pružatelji neformalnih usluga skrbi u kućanstvu (23);

| L. | budući da će se ukupan broj radno sposobnog stanovništva (u dobi između 15 i 64) smanjiti za 20,8 milijuna u EU-u u razdoblju od 2005. do 2030. kako generacija baby boomera bude odlazila u mirovinu, što će dovesti do većeg opterećenja za zdravstvene i mirovinske sustave država članica; budući da se očekuje da će ukupni omjer ovisnosti do 2100. dosegnuti 57 %, što je gotovo dvostruko više nego 2019. (31 %); |
| --- | --- |

L.

budući da će se ukupan broj radno sposobnog stanovništva (u dobi između 15 i 64) smanjiti za 20,8 milijuna u EU-u u razdoblju od 2005. do 2030. kako generacija baby boomera bude odlazila u mirovinu, što će dovesti do većeg opterećenja za zdravstvene i mirovinske sustave država članica; budući da se očekuje da će ukupni omjer ovisnosti do 2100. dosegnuti 57 %, što je gotovo dvostruko više nego 2019. (31 %);

| M. | budući da je prosječna dob u 28 država članica EU-a porasla s 38,3 godine 2001. na 43,1 godinu 2018. (24); budući da je 2018. 19 % građana EU-a bilo starije od 65 godina i budući da bi njihove potrebe trebalo uzeti u obzir u postupcima donošenja političkih odluka na razini EU-a te na nacionalnim i regionalnim razinama; |
| --- | --- |

M.

budući da je prosječna dob u 28 država članica EU-a porasla s 38,3 godine 2001. na 43,1 godinu 2018. (24); budući da je 2018. 19 % građana EU-a bilo starije od 65 godina i budući da bi njihove potrebe trebalo uzeti u obzir u postupcima donošenja političkih odluka na razini EU-a te na nacionalnim i regionalnim razinama;

| N. | budući da život prate promjene kao što su gubitak partnera, članova obitelji ili prijatelja, pogoršanje zdravstvenog stanja i promjene u navikama, obrascima rada i financijskoj situaciji; budući da su starije osobe posebno izložene pojavama socijalne isključenosti i izolacije; budući da se sve veći broj odraslih osoba u EU-u suočava sa socijalnom izolacijom (75 milijuna ljudi – 18 % stanovništva); budući da je socijalna izolacija najizglednija među starijim osobama, dok je osjećaj usamljenosti najizraženiji u dobnoj skupini od 26 do 45 godina (25); |
| --- | --- |

N.

budući da život prate promjene kao što su gubitak partnera, članova obitelji ili prijatelja, pogoršanje zdravstvenog stanja i promjene u navikama, obrascima rada i financijskoj situaciji; budući da su starije osobe posebno izložene pojavama socijalne isključenosti i izolacije; budući da se sve veći broj odraslih osoba u EU-u suočava sa socijalnom izolacijom (75 milijuna ljudi – 18 % stanovništva); budući da je socijalna izolacija najizglednija među starijim osobama, dok je osjećaj usamljenosti najizraženiji u dobnoj skupini od 26 do 45 godina (25);

| O. | budući da više od 50 % pružatelja skrbi mlađih od 65 godina u isto vrijeme radi i o nekome se skrbi; budući da su, kao što Komisija često ističe, obveze pružanja skrbi jedan od glavnih uzroka niže razine sudjelovanja žena na tržištu rada, bilo zato što rade na skraćeno radno vrijeme bilo zato što potpuno napuštaju plaćeni posao, što za Europu predstavlja gubitak od 370 milijardi EUR godišnje; budući da, prema procjenama, 80 % skrbi diljem EU-a pružaju neformalni pružatelji skrbi koji su uglavnom žene (75 %), što upućuje na rodni jaz kada je riječ o pružanju skrbi, a koji pak snažno utječe na razlike u mirovinama žena i muškaraca; budući da je skrb koju pružaju neformalni pružatelji skrbi bez formalnog ugovora o radu posebno problematična jer ih ostavlja izvan tržišta rada i bilo kakve mogućnosti reguliranja; budući da ta vrsta situacije dovodi do dvostrukog negativnog učinka, pri čemu su, s jedne strane, ti neformalni pružatelji skrbi (uglavnom žene) u pravilu slabo plaćeni, nemaju socijalnu zaštitu, ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje i stoga ne primaju nikakve mirovine na kraju radnog vijeka ili primaju samo minimalnu mirovinu te, s druge strane, ta vrsta situacije negativno utječe na državu i njezine relevantne institucije koje su lišene doprinosa za socijalno osiguranje i poreza koje plaćaju poslodavci i zaposlenici; |
| --- | --- |

O.

budući da više od 50 % pružatelja skrbi mlađih od 65 godina u isto vrijeme radi i o nekome se skrbi; budući da su, kao što Komisija često ističe, obveze pružanja skrbi jedan od glavnih uzroka niže razine sudjelovanja žena na tržištu rada, bilo zato što rade na skraćeno radno vrijeme bilo zato što potpuno napuštaju plaćeni posao, što za Europu predstavlja gubitak od 370 milijardi EUR godišnje; budući da, prema procjenama, 80 % skrbi diljem EU-a pružaju neformalni pružatelji skrbi koji su uglavnom žene (75 %), što upućuje na rodni jaz kada je riječ o pružanju skrbi, a koji pak snažno utječe na razlike u mirovinama žena i muškaraca; budući da je skrb koju pružaju neformalni pružatelji skrbi bez formalnog ugovora o radu posebno problematična jer ih ostavlja izvan tržišta rada i bilo kakve mogućnosti reguliranja; budući da ta vrsta situacije dovodi do dvostrukog negativnog učinka, pri čemu su, s jedne strane, ti neformalni pružatelji skrbi (uglavnom žene) u pravilu slabo plaćeni, nemaju socijalnu zaštitu, ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje i stoga ne primaju nikakve mirovine na kraju radnog vijeka ili primaju samo minimalnu mirovinu te, s druge strane, ta vrsta situacije negativno utječe na državu i njezine relevantne institucije koje su lišene doprinosa za socijalno osiguranje i poreza koje plaćaju poslodavci i zaposlenici;

| P. | budući da su osobe s invaliditetom ili pripadnici etničkih, rasnih, jezičnih, seksualnih ili drugih manjina iz svih dobnih skupina skrivale ili skrivaju dio svojeg identiteta iz straha ili pod prijetnjom odbacivanja ili zlostavljanja; budući da su starije osobe s invaliditetom ili različitog rasnog, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika ili seksualne orijentacije izložene većoj diskriminaciji, stigmatizaciji i postupcima bez pristanka te su izložene većem riziku socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

P.

budući da su osobe s invaliditetom ili pripadnici etničkih, rasnih, jezičnih, seksualnih ili drugih manjina iz svih dobnih skupina skrivale ili skrivaju dio svojeg identiteta iz straha ili pod prijetnjom odbacivanja ili zlostavljanja; budući da su starije osobe s invaliditetom ili različitog rasnog, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika ili seksualne orijentacije izložene većoj diskriminaciji, stigmatizaciji i postupcima bez pristanka te su izložene većem riziku socijalne isključenosti;

| Q. | budući da bolest COVID-19 također u velikoj mjeri utječe na demografiju; budući da su mnoge starije osobe preminule i da, prema određenim studijama, koronavirus znatno utječe na demografska kretanja u EU-u, koja uključuju smanjenje očekivanog životnog vijeka i planiranje obitelji; |
| --- | --- |

Q.

budući da bolest COVID-19 također u velikoj mjeri utječe na demografiju; budući da su mnoge starije osobe preminule i da, prema određenim studijama, koronavirus znatno utječe na demografska kretanja u EU-u, koja uključuju smanjenje očekivanog životnog vijeka i planiranje obitelji;

| R. | budući da je pri izradi naših politika starenja potrebno na odgovarajući način uzeti u obzir utjecaj rodno uvjetovanih razlika u zdravlju i zdravstvenim nejednakostima u vezi sa sociokulturnim čimbenicima; budući da određene bolesti i stanja povezana sa starošću, kao što su depresija ili kardiovaskularne bolesti različito utječu na žene i muškarce; budući da određene bolesti i stanja, kao što su Alzheimerova bolest ili demencija, rak dojke, inkontinencija, osteoporoza i osteoartritis, češće pogađaju žene nego muškarce; budući da će se učestalost takvih stanja povećavati u našim sve starijim društvima; |
| --- | --- |

R.

budući da je pri izradi naših politika starenja potrebno na odgovarajući način uzeti u obzir utjecaj rodno uvjetovanih razlika u zdravlju i zdravstvenim nejednakostima u vezi sa sociokulturnim čimbenicima; budući da određene bolesti i stanja povezana sa starošću, kao što su depresija ili kardiovaskularne bolesti različito utječu na žene i muškarce; budući da određene bolesti i stanja, kao što su Alzheimerova bolest ili demencija, rak dojke, inkontinencija, osteoporoza i osteoartritis, češće pogađaju žene nego muškarce; budući da će se učestalost takvih stanja povećavati u našim sve starijim društvima;

| S. | budući da demografske promjene ne utječu isto na sve zemlje i regije, već snažnije utječu na regije koje već zaostaju, čime se povećavaju postojeće teritorijalne i socijalne nejednakosti; budući da su ruralne, rubne i najudaljenije regije, uključujući otoke, najviše pogođene depopulacijom, pri čemu uglavnom mladi i žene napuštaju ta područja, što dovodi do sve većeg udjela starijih osoba koje ondje žive, što bi moglo povećati rizik od socijalne izolacije; budući da je u nekim regijama ruralno stanovništvo manje izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti nego gradsko stanovništvo (26); |
| --- | --- |

S.

budući da demografske promjene ne utječu isto na sve zemlje i regije, već snažnije utječu na regije koje već zaostaju, čime se povećavaju postojeće teritorijalne i socijalne nejednakosti; budući da su ruralne, rubne i najudaljenije regije, uključujući otoke, najviše pogođene depopulacijom, pri čemu uglavnom mladi i žene napuštaju ta područja, što dovodi do sve većeg udjela starijih osoba koje ondje žive, što bi moglo povećati rizik od socijalne izolacije; budući da je u nekim regijama ruralno stanovništvo manje izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti nego gradsko stanovništvo (26);

| T. | budući da će se broj starijih osoba (od 80 godina i starijih) u EU-u povećati za 57,1 % između 2010. i 2030. (27), sa znatnim posljedicama za sustave socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da će se broj starijih osoba (od 80 godina i starijih) u EU-u povećati za 57,1 % između 2010. i 2030. (27), sa znatnim posljedicama za sustave socijalne sigurnosti;

| U. | budući da mjere ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 i gospodarska recesija imaju nerazmjeran učinak na žene zbog nejednake podjele obveza skrbi, sektorske specijalizacije i povećanog nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

U.

budući da mjere ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 i gospodarska recesija imaju nerazmjeran učinak na žene zbog nejednake podjele obveza skrbi, sektorske specijalizacije i povećanog nasilja u obitelji;

| V. | budući da je između 2000. i 2015. broj stanovnika u dobi od 60 godina ili više u EU-u porastao za 68 % u gradovima i 25 % u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

V.

budući da je između 2000. i 2015. broj stanovnika u dobi od 60 godina ili više u EU-u porastao za 68 % u gradovima i 25 % u ruralnim područjima;

| W. | budući da će se prema podacima Europske mreže za praćenje prostornog planiranja broj stanovnika u europskim aglomeracijama do 2050. povećati za 24,1 milijuna, što će predstavljati gotovo polovicu ukupnog stanovništva EU-a, dok će se ruralno stanovništvo smanjiti za 7,9 milijuna; |
| --- | --- |

W.

budući da će se prema podacima Europske mreže za praćenje prostornog planiranja broj stanovnika u europskim aglomeracijama do 2050. povećati za 24,1 milijuna, što će predstavljati gotovo polovicu ukupnog stanovništva EU-a, dok će se ruralno stanovništvo smanjiti za 7,9 milijuna;

| X. | budući da je vjerojatnije da će se starije žene u većoj mjeri nego stariji muškarci suočiti s ozbiljnim poteškoćama u pristupu osnovnim dobrima i uslugama, kao što su zdravstvene usluge, dugotrajna skrb i pristojno stanovanje, zbog niza čimbenika kao što su razlike u plaći i mirovinama između spolova, činjenica da su žene dugovječnije ili da je veći udio starijih žena koje žive same (28); |
| --- | --- |

X.

budući da je vjerojatnije da će se starije žene u većoj mjeri nego stariji muškarci suočiti s ozbiljnim poteškoćama u pristupu osnovnim dobrima i uslugama, kao što su zdravstvene usluge, dugotrajna skrb i pristojno stanovanje, zbog niza čimbenika kao što su razlike u plaći i mirovinama između spolova, činjenica da su žene dugovječnije ili da je veći udio starijih žena koje žive same (28);

| Y. | budući da je vjerojatnije da će starije osobe imati ograničen pristup internetu, kao i da neće biti dovoljno upoznate s postojećim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju; budući da samo 35 % osoba u dobi od 55 do 74 godine ima osnovne digitalne vještine, u usporedbi s 82 % osoba u dobi od 16 do 24 godine (29), zbog čega su starije osobe izloženije isključenosti, uključujući digitalnu isključenost; budući da je socijalna i digitalna isključenost starijih osoba pogoršana zbog ograničenog kretanja i socijalnih mjera koje su države članice poduzele kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19; budući da tehnologije bez prepreka i tehnologije koje su prilagođene korisnicima mogu pomoći u prevladavanju tih izazova; budući da se Vijeće 2020. pozabavilo tim problemom i objavilo zaključke o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u doba digitalizacije; |
| --- | --- |

Y.

budući da je vjerojatnije da će starije osobe imati ograničen pristup internetu, kao i da neće biti dovoljno upoznate s postojećim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju; budući da samo 35 % osoba u dobi od 55 do 74 godine ima osnovne digitalne vještine, u usporedbi s 82 % osoba u dobi od 16 do 24 godine (29), zbog čega su starije osobe izloženije isključenosti, uključujući digitalnu isključenost; budući da je socijalna i digitalna isključenost starijih osoba pogoršana zbog ograničenog kretanja i socijalnih mjera koje su države članice poduzele kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19; budući da tehnologije bez prepreka i tehnologije koje su prilagođene korisnicima mogu pomoći u prevladavanju tih izazova; budući da se Vijeće 2020. pozabavilo tim problemom i objavilo zaključke o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u doba digitalizacije;

| Z. | budući da se broj stanovnika u nekim regijama EU-a u razdoblju od 1998. do 2018. smanjio za do 15 % zbog brze depopulacije i starenja stanovništva; budući da brze demografske promjene uzrokuju nerazmjerno visoke troškove prilagodbe; budući da gotovo dvije trećine regija u kojima se broj stanovništva brzo smanjuje imaju nizak BDP po stanovniku (30); budući da starenje stanovništva uzrokuje smanjenje radno sposobnog stanovništva i može dovesti do smanjenja broja općina i sela diljem EU-a; budući da odluke o spajanju općina i sela ili njihovom uključivanju u druge općine ili gradove također mogu dovesti do potpunog nestanka općina i sela; |
| --- | --- |

Z.

budući da se broj stanovnika u nekim regijama EU-a u razdoblju od 1998. do 2018. smanjio za do 15 % zbog brze depopulacije i starenja stanovništva; budući da brze demografske promjene uzrokuju nerazmjerno visoke troškove prilagodbe; budući da gotovo dvije trećine regija u kojima se broj stanovništva brzo smanjuje imaju nizak BDP po stanovniku (30); budući da starenje stanovništva uzrokuje smanjenje radno sposobnog stanovništva i može dovesti do smanjenja broja općina i sela diljem EU-a; budući da odluke o spajanju općina i sela ili njihovom uključivanju u druge općine ili gradove također mogu dovesti do potpunog nestanka općina i sela;

| AA. | budući da se u svim politikama kojima se rješavaju pitanja demografskih mogućnosti i izazova mora zauzeti uključivi pristup koji se temelji na pravima i dokazima i koji je usmjeren na čovjeka te se moraju poštovati načela ravnopravnosti, a posebno rodne ravnopravnosti, i nediskriminacije, i očuvati prava žena, uključujući njihova seksualna i reproduktivna te ekonomska prava; budući da rješavanje demografskih izazova ni na koji način ne smije ugroziti individualnu reproduktivnu autonomiju; budući da je pristup uslugama i proizvodima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem ključan za tjelesnu, mentalnu i socijalnu dobrobit; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u svim politikama kojima se rješavaju pitanja demografskih mogućnosti i izazova mora zauzeti uključivi pristup koji se temelji na pravima i dokazima i koji je usmjeren na čovjeka te se moraju poštovati načela ravnopravnosti, a posebno rodne ravnopravnosti, i nediskriminacije, i očuvati prava žena, uključujući njihova seksualna i reproduktivna te ekonomska prava; budući da rješavanje demografskih izazova ni na koji način ne smije ugroziti individualnu reproduktivnu autonomiju; budući da je pristup uslugama i proizvodima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem ključan za tjelesnu, mentalnu i socijalnu dobrobit;

| AB. | budući da u nekim državama članicama postoje tendencije iskorištavanja demografskih promjena u svrhu ugrožavanja spolnog i reproduktivnog zdravlja te seksualnih i reproduktivnih prava, što doprinosi eroziji osobnih sloboda; budući da sve politike koje se bave demografskim promjenama moraju biti utemeljene na pravima, usmjerene na ljude, prilagođene potrebama i utemeljene na dokazima te moraju štititi seksualna i reproduktivna prava; |
| --- | --- |

AB.

budući da u nekim državama članicama postoje tendencije iskorištavanja demografskih promjena u svrhu ugrožavanja spolnog i reproduktivnog zdravlja te seksualnih i reproduktivnih prava, što doprinosi eroziji osobnih sloboda; budući da sve politike koje se bave demografskim promjenama moraju biti utemeljene na pravima, usmjerene na ljude, prilagođene potrebama i utemeljene na dokazima te moraju štititi seksualna i reproduktivna prava;

| AC. | budući da mjere i djelovanje EU-a u području starenja i demografskih promjena moraju u potpunosti biti u skladu sa strategijom EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.; budući da postoji uska povezanost između demografskih izazova i rodno osviještene politike, što bi trebalo biti odraženo u relevantnim odgovorima politika; |
| --- | --- |

AC.

budući da mjere i djelovanje EU-a u području starenja i demografskih promjena moraju u potpunosti biti u skladu sa strategijom EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.; budući da postoji uska povezanost između demografskih izazova i rodno osviještene politike, što bi trebalo biti odraženo u relevantnim odgovorima politika;

| AD. | budući da statistički podaci o korištenju vremena pokazuju neravnopravnu rodnu raspodjelu poslova skrbi diljem Europe; budući da unatoč znatnim nacionalnim razlikama povezanima s proširenjem usluga socijalne skrbi i drugih socijalnih usluga te različitim stopama aktivnosti žena, žene i dalje snose nerazmjeran dio tereta skrbi, što ima znatne posljedice na njihovu uspješnost na tržištu rada i njihove odluke u pogledu fertiliteta; |
| --- | --- |

AD.

budući da statistički podaci o korištenju vremena pokazuju neravnopravnu rodnu raspodjelu poslova skrbi diljem Europe; budući da unatoč znatnim nacionalnim razlikama povezanima s proširenjem usluga socijalne skrbi i drugih socijalnih usluga te različitim stopama aktivnosti žena, žene i dalje snose nerazmjeran dio tereta skrbi, što ima znatne posljedice na njihovu uspješnost na tržištu rada i njihove odluke u pogledu fertiliteta;

| AE. | budući da posebnu pozornost treba posvetiti vrlo starim osobama kako bi se, kada je to potrebno, pomoglo osobama koje su izgubile svoju neovisnost i kako bi se spriječilo da budu izolirane; |
| --- | --- |

AE.

budući da posebnu pozornost treba posvetiti vrlo starim osobama kako bi se, kada je to potrebno, pomoglo osobama koje su izgubile svoju neovisnost i kako bi se spriječilo da budu izolirane;

| AF. | budući da se udio umirovljenika u dobi od 65 godina i više koji su izloženi riziku siromaštva u EU-u postupno povećava još od 2013.; |
| --- | --- |

AF.

budući da se udio umirovljenika u dobi od 65 godina i više koji su izloženi riziku siromaštva u EU-u postupno povećava još od 2013.;

| AG. | budući da starije osobe doprinose društvu, što je bio slučaj i tijekom pandemije bolesti COVID-19 kada su pomagali kao, primjerice, zaposlenici, njegovatelji ili volonteri; budući da su, na primjer, mnogi stariji zdravstveni djelatnici izišli iz mirovine kako bi doprinijeli naporima za suzbijanje pandemije; budući da su neformalni pružatelji skrbi, od kojih su većina žene, tijekom pandemije pojačano ulagali napore kako bi nadoknadili smanjeno obrazovanje, usluge skrbi za djecu i dugotrajnu skrb; |
| --- | --- |

AG.

budući da starije osobe doprinose društvu, što je bio slučaj i tijekom pandemije bolesti COVID-19 kada su pomagali kao, primjerice, zaposlenici, njegovatelji ili volonteri; budući da su, na primjer, mnogi stariji zdravstveni djelatnici izišli iz mirovine kako bi doprinijeli naporima za suzbijanje pandemije; budući da su neformalni pružatelji skrbi, od kojih su većina žene, tijekom pandemije pojačano ulagali napore kako bi nadoknadili smanjeno obrazovanje, usluge skrbi za djecu i dugotrajnu skrb;

| AH. | budući da stanovništvo koje stari može biti izvor znanja o lokalnim tradicijama, hrani i načinima života u ruralnim područjima, što se pak može iskoristiti za razvoj lokalnog turizma i poslova; |
| --- | --- |

AH.

budući da stanovništvo koje stari može biti izvor znanja o lokalnim tradicijama, hrani i načinima života u ruralnim područjima, što se pak može iskoristiti za razvoj lokalnog turizma i poslova;

| AI. | budući da će se u predstojećoj dugoročnoj viziji za ruralna područja iznijeti strategija EU-a za hvatanje u koštac s posljedicama demografskih promjena za našu socioekonomsku strukturu; |
| --- | --- |

AI.

budući da će se u predstojećoj dugoročnoj viziji za ruralna područja iznijeti strategija EU-a za hvatanje u koštac s posljedicama demografskih promjena za našu socioekonomsku strukturu;

| AJ. | budući da je generacijska obnova jedan od posebnih ciljeva zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) nakon 2020.; budući da su prijenos znanja i međugeneracijsko učenje ključni za povećanje međugeneracijske suradnje i solidarnosti, čime se premošćuje generacijski jaz; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je generacijska obnova jedan od posebnih ciljeva zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) nakon 2020.; budući da su prijenos znanja i međugeneracijsko učenje ključni za povećanje međugeneracijske suradnje i solidarnosti, čime se premošćuje generacijski jaz;

Zdravlje i skrb

| AK. | budući da bi uvijek trebalo voditi računa o etičkim rizicima koji proizlaze iz primjene tehnologija u zdravstvu; |
| --- | --- |

AK.

budući da bi uvijek trebalo voditi računa o etičkim rizicima koji proizlaze iz primjene tehnologija u zdravstvu;

| AL. | budući da WHO zdravo starenje definira kao proces razvoja i održavanja funkcionalne sposobnosti koja omogućuje dobrobit u starijoj dobi; budući da postoji veza između percipiranog zdravlja i prihoda; budući da je 2017. manje od jedne trećine (32,4 %) starijih osoba u prvom kvintilu dohotka (20 % stanovništva s najnižim prihodima) smatralo da je njihovo zdravlje dobro ili vrlo dobro, u usporedbi s 54,7 % starijih osoba koje spadaju pod 20 % stanovništva s najvišim prihodima (31); budući da rezultati Europske zdravstvene ankete pokazuju da većina starijih osoba ima kronične bolesti ili boljke, a samo je jedna od devet osoba izjavila da nema takvih problema, te budući da se mnogi oblici invaliditeta pojavljuju ili postaju izraženiji u starijoj dobi; budući da je gotovo polovica starijih osoba u EU-u (u dobi od 65 godina i više) istaknula da ima poteškoće s barem jednom osobnom aktivnošću ili aktivnosti u kućanstvu (32); budući da se 2018. otprilike četvrtina stanovništva EU-a suočavala s dugotrajnim ograničenjima zbog zdravstvenih problema (33); budući da otprilike 15 % odraslih osoba u dobi od 60 godina i više boluje od poremećaja mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

AL.

budući da WHO zdravo starenje definira kao proces razvoja i održavanja funkcionalne sposobnosti koja omogućuje dobrobit u starijoj dobi; budući da postoji veza između percipiranog zdravlja i prihoda; budući da je 2017. manje od jedne trećine (32,4 %) starijih osoba u prvom kvintilu dohotka (20 % stanovništva s najnižim prihodima) smatralo da je njihovo zdravlje dobro ili vrlo dobro, u usporedbi s 54,7 % starijih osoba koje spadaju pod 20 % stanovništva s najvišim prihodima (31); budući da rezultati Europske zdravstvene ankete pokazuju da većina starijih osoba ima kronične bolesti ili boljke, a samo je jedna od devet osoba izjavila da nema takvih problema, te budući da se mnogi oblici invaliditeta pojavljuju ili postaju izraženiji u starijoj dobi; budući da je gotovo polovica starijih osoba u EU-u (u dobi od 65 godina i više) istaknula da ima poteškoće s barem jednom osobnom aktivnošću ili aktivnosti u kućanstvu (32); budući da se 2018. otprilike četvrtina stanovništva EU-a suočavala s dugotrajnim ograničenjima zbog zdravstvenih problema (33); budući da otprilike 15 % odraslih osoba u dobi od 60 godina i više boluje od poremećaja mentalnog zdravlja;

| AM. | budući da se u većini razvijenih zemalja starijim osobama smatraju osobe starije od 65 godina; budući da je dobna skupina starijih od 65 godina vrlo heterogena, sa znatnim razlikama u zdravlju, načinu života, statusu te životnim i društvenim uvjetima; budući da bi stoga trebalo izbjegavati generaliziranje; budući da fokusiranje na dob od 65 godina kao gornju dobnu granicu za prikupljanje podataka često ne odgovara stvarnosti gospodarskih i socijalnih aktivnosti starijih osoba, zbog čega su podaci nepotpuni i netočni; budući da su starije osobe isključene iz brojnih statističkih analiza i prikupljanja podataka jer je uobičajeno da se statistički podaci ne prikupljaju za osobe starije od 65 godina; budući da to više nije primjereno s obzirom na sve veći udio stanovništva koje doživi stariju dob; |
| --- | --- |

AM.

budući da se u većini razvijenih zemalja starijim osobama smatraju osobe starije od 65 godina; budući da je dobna skupina starijih od 65 godina vrlo heterogena, sa znatnim razlikama u zdravlju, načinu života, statusu te životnim i društvenim uvjetima; budući da bi stoga trebalo izbjegavati generaliziranje; budući da fokusiranje na dob od 65 godina kao gornju dobnu granicu za prikupljanje podataka često ne odgovara stvarnosti gospodarskih i socijalnih aktivnosti starijih osoba, zbog čega su podaci nepotpuni i netočni; budući da su starije osobe isključene iz brojnih statističkih analiza i prikupljanja podataka jer je uobičajeno da se statistički podaci ne prikupljaju za osobe starije od 65 godina; budući da to više nije primjereno s obzirom na sve veći udio stanovništva koje doživi stariju dob;

| AN. | budući da je u većini europskih zemalja rodni obrazovni jaz na strani žena, ali one usprkos tome snose negativne posljedice odlaska na rodiljni dopust, dok muškarci primaju doplatak za očinstvo na temelju stopa aktivnosti i plaća; budući da je važno ukazati na poteškoće s kojima se žene suočavaju pri usklađivanju majčinstva s razvojem profesionalne karijere, čime se smanjuju dostupne mogućnosti za majčinstvo i razvoj profesionalne karijere; budući da usklađivanje karijere i majčinstva obično završava tako da žene odgađaju majčinstvo, čime se smanjuje potencijalni broj djece, ili nemaju djecu; budući da zbog svih tih čimbenika stope fertiliteta padaju ispod stope obnove, što za posljedicu ima starenje stanovništva; |
| --- | --- |

AN.

budući da je u većini europskih zemalja rodni obrazovni jaz na strani žena, ali one usprkos tome snose negativne posljedice odlaska na rodiljni dopust, dok muškarci primaju doplatak za očinstvo na temelju stopa aktivnosti i plaća; budući da je važno ukazati na poteškoće s kojima se žene suočavaju pri usklađivanju majčinstva s razvojem profesionalne karijere, čime se smanjuju dostupne mogućnosti za majčinstvo i razvoj profesionalne karijere; budući da usklađivanje karijere i majčinstva obično završava tako da žene odgađaju majčinstvo, čime se smanjuje potencijalni broj djece, ili nemaju djecu; budući da zbog svih tih čimbenika stope fertiliteta padaju ispod stope obnove, što za posljedicu ima starenje stanovništva;

| AO. | budući da se broj osoba koje ovise o pomoći drugih ili im je potrebna zdravstvena i dugotrajna skrb povećava s dobi; budući da je udio pojedinaca kojima su takve usluge potrebne veći u dobnoj skupini od 80 godina ili više; budući da je starenje faktor zbog kojeg se povećava nesamostalnost, ali da na to utječu i drugi elementi, kao što su socioekonomski i ekološki čimbenici, kao i stupanj obrazovanja, međuljudski odnosi i osobna dobrobit; budući da su potrebe za skrbi i potporom raznolike i da se primjereni načini za jamčenje autonomije i neovisnosti razlikuju; budući da se u velikoj većini slučajeva za starije uzdržavane osobe skrbe neformalni pružatelji skrbi, uglavnom neplaćene ženske osobe koje i same imaju 60 ili više godina; |
| --- | --- |

AO.

budući da se broj osoba koje ovise o pomoći drugih ili im je potrebna zdravstvena i dugotrajna skrb povećava s dobi; budući da je udio pojedinaca kojima su takve usluge potrebne veći u dobnoj skupini od 80 godina ili više; budući da je starenje faktor zbog kojeg se povećava nesamostalnost, ali da na to utječu i drugi elementi, kao što su socioekonomski i ekološki čimbenici, kao i stupanj obrazovanja, međuljudski odnosi i osobna dobrobit; budući da su potrebe za skrbi i potporom raznolike i da se primjereni načini za jamčenje autonomije i neovisnosti razlikuju; budući da se u velikoj većini slučajeva za starije uzdržavane osobe skrbe neformalni pružatelji skrbi, uglavnom neplaćene ženske osobe koje i same imaju 60 ili više godina;

| AP. | budući da su neformalni i formalni sustavi skrbi pod pritiskom zbog demografskih promjena i zbog nedostatka formalnih pružatelja skrbi; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da je osobama s manjim potrebama za dugotrajnom skrbi potrebno omogućiti pristup kućnoj skrbi ili skrbi u zajednici, ne samo kako bi se pružila potpora neformalnim pružateljima skrbi i poboljšala kvaliteta života primatelja skrbi, već i kako bi se brzo uočile nove potrebe i odgovorilo na njih; |
| --- | --- |

AP.

budući da su neformalni i formalni sustavi skrbi pod pritiskom zbog demografskih promjena i zbog nedostatka formalnih pružatelja skrbi; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da je osobama s manjim potrebama za dugotrajnom skrbi potrebno omogućiti pristup kućnoj skrbi ili skrbi u zajednici, ne samo kako bi se pružila potpora neformalnim pružateljima skrbi i poboljšala kvaliteta života primatelja skrbi, već i kako bi se brzo uočile nove potrebe i odgovorilo na njih;

| AQ. | budući da ne postoji jedinstvena definicija nesamostalnosti u EU-u; budući da starija dob ne podrazumijeva nužno nesamostalnost; |
| --- | --- |

AQ.

budući da ne postoji jedinstvena definicija nesamostalnosti u EU-u; budući da starija dob ne podrazumijeva nužno nesamostalnost;

| AR. | budući da se neke starije osobe ne mogu koristiti mjerama i politikama aktivnog starenja zbog različitih čimbenika kao što su njihovo mjesto boravišta, zdravstveno stanje, nedostatak motivacije i nedostatak navike ili mogućnosti za redovite tjelesne, mentalne, kulturne ili društvene aktivnosti i rekreaciju; budući da starije osobe također mogu naići na poteškoće u pristupu sportskim aktivnostima, kulturnim sadržajima i centrima za fizičku rehabilitaciju te su suočene s financijskim ograničenjima ili nedostatkom ili neprimjerenošću aktivnosti prilagođenih njihovim individualnim psihofizičkim stanjima; budući da bi učinkovita strategija aktivnog starenja trebala imati pozitivan učinak na starije osobe, društvo i gospodarstvo u cjelini; |
| --- | --- |

AR.

budući da se neke starije osobe ne mogu koristiti mjerama i politikama aktivnog starenja zbog različitih čimbenika kao što su njihovo mjesto boravišta, zdravstveno stanje, nedostatak motivacije i nedostatak navike ili mogućnosti za redovite tjelesne, mentalne, kulturne ili društvene aktivnosti i rekreaciju; budući da starije osobe također mogu naići na poteškoće u pristupu sportskim aktivnostima, kulturnim sadržajima i centrima za fizičku rehabilitaciju te su suočene s financijskim ograničenjima ili nedostatkom ili neprimjerenošću aktivnosti prilagođenih njihovim individualnim psihofizičkim stanjima; budući da bi učinkovita strategija aktivnog starenja trebala imati pozitivan učinak na starije osobe, društvo i gospodarstvo u cjelini;

| AS. | budući da će stvaranje uvjeta za zdravo starenje i samodostatnost za žene i muškarce preko sveobuhvatnog pristupa starijoj dobi kao životnoj fazi, kao i prilagodba stambenog i lokalnog okruženja na način kojim se starijim osobama omogućuje da žive u vlastitom domu i okruženju što je dulje moguće, donijeti sustavne i individualne koristi; |
| --- | --- |

AS.

budući da će stvaranje uvjeta za zdravo starenje i samodostatnost za žene i muškarce preko sveobuhvatnog pristupa starijoj dobi kao životnoj fazi, kao i prilagodba stambenog i lokalnog okruženja na način kojim se starijim osobama omogućuje da žive u vlastitom domu i okruženju što je dulje moguće, donijeti sustavne i individualne koristi;

| AT. | budući da bi skrb i potpora trebali biti usmjereni na održavanje autonomije, samostalnosti i dobrobiti starijih osoba; budući da je ideja o starenju u vlastitoj zajednici u okruženju prilagođenom starijim osobama ključna za urbanističko planiranje i poboljšanje prijelaza s institucionalne skrbi na usluge koje se pružaju u zajednici; budući da, osim toga, mogućnosti za održavanje samostalnosti i neovisnosti ovise o uvjetima kao što su okruženje prilagođeno starijim osobama, dostupnost i cjenovna pristupačnost usluga, uključujući kvalitetno stanovanje i skrb u zajednici; budući da demografske promjene iziskuju odgovarajuće odgovore na posebne zdravstvene potrebe te usluge i strukture za podršku; |
| --- | --- |

AT.

budući da bi skrb i potpora trebali biti usmjereni na održavanje autonomije, samostalnosti i dobrobiti starijih osoba; budući da je ideja o starenju u vlastitoj zajednici u okruženju prilagođenom starijim osobama ključna za urbanističko planiranje i poboljšanje prijelaza s institucionalne skrbi na usluge koje se pružaju u zajednici; budući da, osim toga, mogućnosti za održavanje samostalnosti i neovisnosti ovise o uvjetima kao što su okruženje prilagođeno starijim osobama, dostupnost i cjenovna pristupačnost usluga, uključujući kvalitetno stanovanje i skrb u zajednici; budući da demografske promjene iziskuju odgovarajuće odgovore na posebne zdravstvene potrebe te usluge i strukture za podršku;

| AU. | budući da su nestandardni oblici rada sve prisutniji i da, iako pružaju fleksibilnost za pronalaženje vremena za pružanje skrbi, oni ne odgovaraju uvijek potrebama radnika, te budući da nemogućnost organiziranja vremenskog rasporeda za pružanje skrbi ženama otežava kombiniranje majčinstva i rada; |
| --- | --- |

AU.

budući da su nestandardni oblici rada sve prisutniji i da, iako pružaju fleksibilnost za pronalaženje vremena za pružanje skrbi, oni ne odgovaraju uvijek potrebama radnika, te budući da nemogućnost organiziranja vremenskog rasporeda za pružanje skrbi ženama otežava kombiniranje majčinstva i rada;

| AV. | budući da kumuliranje zdravstvenih rizika, ozljeda i kroničnih bolesti tijekom cijelog života povećava rizik nastanka invaliditeta; budući da se starije osobe češće savjetuju s liječnicima opće prakse i specijalistima, ali i da se u nekim državama članicama suočavaju s većim poteškoćama u pristupu zdravstvenim uslugama od prosječnog stanovništva zbog, među ostalim, cijene zdravstvenih usluga, velikih udaljenosti i dugih lista čekanja (34); budući da je ulaganje u gospodarstvo skrbi ključno kako bi se osigurao pristojan život svima kojima je potrebna skrb i kojima treba netko tko će im je pružiti; budući da su osobe u starijim dobnim skupinama ranjivije te su stoga podložne bolestima i komplikacijama te smrtnim ishodima povezanima s različitim bolestima, uključujući COVID-19; budući da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na potrebu za robusnijim zdravstvenim sustavima i većim kapacitetima za intenzivnu njegu; budući da bi u tom kontekstu hitno trebalo osigurati pristup liječenju i raspoloživost osobne zaštitne opreme u ustanovama za dugotrajnu skrb; |
| --- | --- |

AV.

budući da kumuliranje zdravstvenih rizika, ozljeda i kroničnih bolesti tijekom cijelog života povećava rizik nastanka invaliditeta; budući da se starije osobe češće savjetuju s liječnicima opće prakse i specijalistima, ali i da se u nekim državama članicama suočavaju s većim poteškoćama u pristupu zdravstvenim uslugama od prosječnog stanovništva zbog, među ostalim, cijene zdravstvenih usluga, velikih udaljenosti i dugih lista čekanja (34); budući da je ulaganje u gospodarstvo skrbi ključno kako bi se osigurao pristojan život svima kojima je potrebna skrb i kojima treba netko tko će im je pružiti; budući da su osobe u starijim dobnim skupinama ranjivije te su stoga podložne bolestima i komplikacijama te smrtnim ishodima povezanima s različitim bolestima, uključujući COVID-19; budući da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na potrebu za robusnijim zdravstvenim sustavima i većim kapacitetima za intenzivnu njegu; budući da bi u tom kontekstu hitno trebalo osigurati pristup liječenju i raspoloživost osobne zaštitne opreme u ustanovama za dugotrajnu skrb;

| AW. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da su dostupne i visokokvalitetne javne usluge i usluge skrbi učinkovit odgovor na potrebe stanovništva, uključujući potrebe starijih osoba, koje su u brojnim okolnostima tijekom pandemije doživjele te i dalje doživljavaju dobnu diskriminaciju kada je riječ o pristupu zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, uključujući prepreke u primanju liječničke skrbi općenito; budući da je pandemija bolesti COVID-19 još jednom iznijela na vidjelo nedostatak odgovarajućeg smještaja, kvalitetnih ustanova za skrb i dostatnih usluga skrbi i potpore; budući da se najveći udio slučajeva zaraze i smrtnih slučajeva u kontekstu bolesti COVID-19 u EU-u odnosi na domove za starije i nemoćne te na mjesta na kojima se pružaju stambene usluge za starije osobe i osobe s invaliditetom i druge socijalne usluge (35); budući da su mnoge starije osobe umrle tijekom pandemije zbog toga što su mnoge jedinice intenzivne njege bile preopterećene; budući da je u nekim slučajevima dob pacijenta bila jedan od glavnih kriterija za odluku o dostupnosti liječenja u jedinicama intenzivne njege; budući da su se mnoge starije osobe našle pred preprekama u pristupu liječenju ako se nije radilo o bolesti COVID-19 i budući da su usluge skrbi općenito smanjene ili potpuno prekinute tijekom pandemije; |
| --- | --- |

AW.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da su dostupne i visokokvalitetne javne usluge i usluge skrbi učinkovit odgovor na potrebe stanovništva, uključujući potrebe starijih osoba, koje su u brojnim okolnostima tijekom pandemije doživjele te i dalje doživljavaju dobnu diskriminaciju kada je riječ o pristupu zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, uključujući prepreke u primanju liječničke skrbi općenito; budući da je pandemija bolesti COVID-19 još jednom iznijela na vidjelo nedostatak odgovarajućeg smještaja, kvalitetnih ustanova za skrb i dostatnih usluga skrbi i potpore; budući da se najveći udio slučajeva zaraze i smrtnih slučajeva u kontekstu bolesti COVID-19 u EU-u odnosi na domove za starije i nemoćne te na mjesta na kojima se pružaju stambene usluge za starije osobe i osobe s invaliditetom i druge socijalne usluge (35); budući da su mnoge starije osobe umrle tijekom pandemije zbog toga što su mnoge jedinice intenzivne njege bile preopterećene; budući da je u nekim slučajevima dob pacijenta bila jedan od glavnih kriterija za odluku o dostupnosti liječenja u jedinicama intenzivne njege; budući da su se mnoge starije osobe našle pred preprekama u pristupu liječenju ako se nije radilo o bolesti COVID-19 i budući da su usluge skrbi općenito smanjene ili potpuno prekinute tijekom pandemije;

| AX. | budući da starenje stanovništva u EU-u nosi nove izazove za rodnu ravnopravnost jer su žene i dalje glavni pružatelji skrbi (plaćene i neplaćene) (36); budući da je kriza uzrokovana koronavirusom pogoršala tu situaciju; |
| --- | --- |

AX.

budući da starenje stanovništva u EU-u nosi nove izazove za rodnu ravnopravnost jer su žene i dalje glavni pružatelji skrbi (plaćene i neplaćene) (36); budući da je kriza uzrokovana koronavirusom pogoršala tu situaciju;

| AY. | budući da su starije osobe manje otporne na ekstremne vremenske pojave kao što su učestali toplinski valovi; |
| --- | --- |

AY.

budući da su starije osobe manje otporne na ekstremne vremenske pojave kao što su učestali toplinski valovi;

Pravo na dostojanstveno starenje

| AZ. | budući da jamčenje dostojanstvenog života podrazumijeva osiguravanje prava na pravodobnu mirovinu za radnike, čime im se omogućuje zdrav i neovisan život u mirovini; budući da pravo na umirovljenje mora biti povezano s radnim stažem i ne smije ovisiti o razlikama u prosječnom očekivanom životnom vijeku ili bilo kojem drugom razlogu koji se koristi za vršenje pritiska na radnike; budući da bi se uživanje u mirovini trebalo temeljiti na prihodu koji omogućuje pristojne životne uvjete, uključujući zdravstvenu zaštitu, kulturno obogaćivanje i stjecanje novih vještina, čime se omogućuje potpuno uključivanje umirovljenika u socijalno okruženje u kojem žive; |
| --- | --- |

AZ.

budući da jamčenje dostojanstvenog života podrazumijeva osiguravanje prava na pravodobnu mirovinu za radnike, čime im se omogućuje zdrav i neovisan život u mirovini; budući da pravo na umirovljenje mora biti povezano s radnim stažem i ne smije ovisiti o razlikama u prosječnom očekivanom životnom vijeku ili bilo kojem drugom razlogu koji se koristi za vršenje pritiska na radnike; budući da bi se uživanje u mirovini trebalo temeljiti na prihodu koji omogućuje pristojne životne uvjete, uključujući zdravstvenu zaštitu, kulturno obogaćivanje i stjecanje novih vještina, čime se omogućuje potpuno uključivanje umirovljenika u socijalno okruženje u kojem žive;

| BA. | budući da dostojanstven život, posebno za starije osobe, ne može biti odvojen od prava na pristupačan smještaj, u sanitarno adekvatnim i ugodnim uvjetima, čime se starijim osobama omogućuje da starost dočekaju uz socijalnu i obiteljsku zaštitu; budući da su u brojnim situacijama u kojima postoji pritisak zbog špekulacije nekretninama starije osobe bile prve na redu za deložiranje, što je povećalo njihovu društvenu izolaciju i funkcionalnu nesamostalnost; |
| --- | --- |

BA.

budući da dostojanstven život, posebno za starije osobe, ne može biti odvojen od prava na pristupačan smještaj, u sanitarno adekvatnim i ugodnim uvjetima, čime se starijim osobama omogućuje da starost dočekaju uz socijalnu i obiteljsku zaštitu; budući da su u brojnim situacijama u kojima postoji pritisak zbog špekulacije nekretninama starije osobe bile prve na redu za deložiranje, što je povećalo njihovu društvenu izolaciju i funkcionalnu nesamostalnost;

| BB. | budući da su žene izložene većem riziku siromaštva i socijalne isključenosti zbog, među ostalim, trajnog problema razlika na temelju spola u zapošljavanju, razlike u plaćama i mirovinama, većih prekida u karijeri zbog obiteljskih obveza i obveza pružanja skrbi te učestalijeg zaposlenja na nepuno radno vrijeme (37), ponekad na nesigurnim i privremenim radnim mjestima (38), posebno u slučaju samohranih majki; budući da ti čimbenici mnogim ženama otežavaju štednju za kasniju životnu dob i čine ih posebno ranjivima kada je riječ o siromaštvu u starijoj dobi; |
| --- | --- |

BB.

budući da su žene izložene većem riziku siromaštva i socijalne isključenosti zbog, među ostalim, trajnog problema razlika na temelju spola u zapošljavanju, razlike u plaćama i mirovinama, većih prekida u karijeri zbog obiteljskih obveza i obveza pružanja skrbi te učestalijeg zaposlenja na nepuno radno vrijeme (37), ponekad na nesigurnim i privremenim radnim mjestima (38), posebno u slučaju samohranih majki; budući da ti čimbenici mnogim ženama otežavaju štednju za kasniju životnu dob i čine ih posebno ranjivima kada je riječ o siromaštvu u starijoj dobi;

| BC. | budući da prema Eurostatu žene primaju niže mirovine od muškaraca u svim državama članicama EU-a; budući da je u EU-u mirovina žena u dobi od 65 godina ili više u prosjeku 30 % niža od mirovine muškaraca; |
| --- | --- |

BC.

budući da prema Eurostatu žene primaju niže mirovine od muškaraca u svim državama članicama EU-a; budući da je u EU-u mirovina žena u dobi od 65 godina ili više u prosjeku 30 % niža od mirovine muškaraca;

| BD. | budući da je istraživanje Eurobarometra iz 2019. pokazalo da 40 % stanovnika EU-a smatra da ih se diskriminira na temelju dobi; budući da je dobna diskriminacija prisutna na različitim razinama i da se manifestira u različitim oblicima, među ostalim u individualnim pristupima i percepciji samoga sebe te u odnosima među generacijama; budući da se pokazalo da dobna diskriminacija smanjuje očekivani životni vijek i narušava zdravlje te koči puno sudjelovanje u društvenom, kulturnom i civilnom životu, a može dovesti i do ograničavanja pristupa starijih osoba uslugama ili aktivnom sudjelovanju na tržištu rada i na nacionalnoj razini i na razini EU-a, kao i uslugama na radnom mjestu, što dovodi do marginalizacije i socijalne isključenosti; budući da je dobna diskriminacija, prema najnovijem europskom istraživanju o radnim uvjetima, najčešći oblik diskriminacije na radnom mjestu; budući da drugi oblici diskriminacije koje su starije osobe istaknule uključuju pristup financijskim proizvodima i uslugama, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, osposobljavanju i aktivnostima u slobodno vrijeme (39); budući da je uspješna borba protiv dobne diskriminacije i dobnih stereotipa, uključujući na tržištu rada, ključna za aktivno starenje, poticanje veće međugeneracijske solidarnosti i praktične primjene iskustva starijih radnika; budući da je u tom pogledu također ključno ojačati jednak pristup robi i uslugama; |
| --- | --- |

BD.

budući da je istraživanje Eurobarometra iz 2019. pokazalo da 40 % stanovnika EU-a smatra da ih se diskriminira na temelju dobi; budući da je dobna diskriminacija prisutna na različitim razinama i da se manifestira u različitim oblicima, među ostalim u individualnim pristupima i percepciji samoga sebe te u odnosima među generacijama; budući da se pokazalo da dobna diskriminacija smanjuje očekivani životni vijek i narušava zdravlje te koči puno sudjelovanje u društvenom, kulturnom i civilnom životu, a može dovesti i do ograničavanja pristupa starijih osoba uslugama ili aktivnom sudjelovanju na tržištu rada i na nacionalnoj razini i na razini EU-a, kao i uslugama na radnom mjestu, što dovodi do marginalizacije i socijalne isključenosti; budući da je dobna diskriminacija, prema najnovijem europskom istraživanju o radnim uvjetima, najčešći oblik diskriminacije na radnom mjestu; budući da drugi oblici diskriminacije koje su starije osobe istaknule uključuju pristup financijskim proizvodima i uslugama, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, osposobljavanju i aktivnostima u slobodno vrijeme (39); budući da je uspješna borba protiv dobne diskriminacije i dobnih stereotipa, uključujući na tržištu rada, ključna za aktivno starenje, poticanje veće međugeneracijske solidarnosti i praktične primjene iskustva starijih radnika; budući da je u tom pogledu također ključno ojačati jednak pristup robi i uslugama;

| BE. | budući da se prema WHO-u aktivno starenje odnosi na postupak optimizacije mogućnosti u kontekstu zdravlja, sudjelovanja i sigurnosti kako bi se poboljšala kvaliteta života ljudi i tako im se omogućilo da ostvare svoj potencijal za dobrobit tijekom cijelog života i da sudjeluju u društvu u skladu sa svojim potrebama, željama i sposobnostima, pri čemu im se pruža odgovarajuća zaštita, sigurnost i skrb kada im je potrebna pomoć; |
| --- | --- |

BE.

budući da se prema WHO-u aktivno starenje odnosi na postupak optimizacije mogućnosti u kontekstu zdravlja, sudjelovanja i sigurnosti kako bi se poboljšala kvaliteta života ljudi i tako im se omogućilo da ostvare svoj potencijal za dobrobit tijekom cijelog života i da sudjeluju u društvu u skladu sa svojim potrebama, željama i sposobnostima, pri čemu im se pruža odgovarajuća zaštita, sigurnost i skrb kada im je potrebna pomoć;

| BF. | budući da EU i nekoliko država članica imaju aktivnu ulogu u razmatranju novih međunarodnih instrumenata za zaštitu prava starijih osoba; budući da bi takva međunarodna razmatranja trebalo aktivno podupirati i poticati; budući da se Direktivom 2000/78/EZ uspostavlja opći okvir za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, ali se njome ne rješava pitanje diskriminacije u drugim područjima društvenog života i višestruka diskriminacija; |
| --- | --- |

BF.

budući da EU i nekoliko država članica imaju aktivnu ulogu u razmatranju novih međunarodnih instrumenata za zaštitu prava starijih osoba; budući da bi takva međunarodna razmatranja trebalo aktivno podupirati i poticati; budući da se Direktivom 2000/78/EZ uspostavlja opći okvir za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, ali se njome ne rješava pitanje diskriminacije u drugim područjima društvenog života i višestruka diskriminacija;

| BG. | budući da su starije osobe ponekad žrtve nasilja, zlostavljanja i drugih zabrinjavajućih radnji, kao što su prijevare i nepoštene poslovne prakse, uskraćivanje pravne sposobnosti i mogućnosti upravljanja vlastitim poslovima; budući da bi trebalo prikupiti više podataka o zlostavljanju koje je usmjereno na starije osobe te da bi trebalo istražiti koliko je ono učestalo i naći načine da se spriječi; budući da je potrebno uložiti napore u prikupljanje sveobuhvatnijih podataka o lošem postupanju prema starijim osobama; |
| --- | --- |

BG.

budući da su starije osobe ponekad žrtve nasilja, zlostavljanja i drugih zabrinjavajućih radnji, kao što su prijevare i nepoštene poslovne prakse, uskraćivanje pravne sposobnosti i mogućnosti upravljanja vlastitim poslovima; budući da bi trebalo prikupiti više podataka o zlostavljanju koje je usmjereno na starije osobe te da bi trebalo istražiti koliko je ono učestalo i naći načine da se spriječi; budući da je potrebno uložiti napore u prikupljanje sveobuhvatnijih podataka o lošem postupanju prema starijim osobama;

| BH. | budući da EU financira pilot-inicijative kao što su EUROPeAN, MILCEA i WeDO u području borbe protiv zločina počinjenih protiv starijih osoba; |
| --- | --- |

BH.

budući da EU financira pilot-inicijative kao što su EUROPeAN, MILCEA i WeDO u području borbe protiv zločina počinjenih protiv starijih osoba;

| BI. | budući da starije osobe u ruralnim ili udaljenim područjima mogu biti izložene većim rizicima povezanima sa starenjem stanovništva, uključujući siromaštvo, lošiji pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i uslugama, manju socijalnu potporu, smanjene mogućnosti socijalne interakcije te nedostatak pristupa uslugama javnog prijevoza; |
| --- | --- |

BI.

budući da starije osobe u ruralnim ili udaljenim područjima mogu biti izložene većim rizicima povezanima sa starenjem stanovništva, uključujući siromaštvo, lošiji pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i uslugama, manju socijalnu potporu, smanjene mogućnosti socijalne interakcije te nedostatak pristupa uslugama javnog prijevoza;

Zapošljavanje i aktivno starenje

| BJ. | budući da je prema istraživanju Eurobarometra iz 2012. 60 % ljudi u EU-u bilo protiv povećanja zakonske dobi za umirovljenje, a 61 % smatra da bi svi trebali imati mogućnost da nastave raditi i nakon zakonske dobi za umirovljenje; budući da bi, ovisno o njihovim financijskim potrebama, gotovo polovica radnika u dobi od 50 godina ili više radije radila manji broj sati, dok bi znatan udio umirovljenika htio raditi barem nekoliko sati tjedno (40); budući da je rad nakon dobi za umirovljenje povezan s politikama na radnom mjestu kojima se podupire zapošljivost i mogućnost da radnici dulje ostanu na radnom mjestu ako to žele; budući da su, međutim, stope zapošljavanja starijih radnika koji nisu u radnom odnosu iznimno niske i da postoji veliki rizik da stariji radnici postanu dugotrajno nezaposleni; budući da su stope siromaštva i socijalne isključenosti kod osoba u dobi od 55 do 64 godine više od prosjeka EU-a za sve ostale dobne skupine; budući da se 56 % osoba u EU-u brine da njihovi prihodi u starijoj dobi neće biti dostatni (41); budući da se vjerojatnost pronalaska novog radnog mjesta smanjuje s dobi, djelomično zbog strukturnih prepreka koje uključuju dobnu diskriminaciju (42); budući da podaci pokazuju da su osobe koje su umirovljene, ali i dalje rade jer to žele, u prosjeku zadovoljnije svojim životom od potpuno umirovljenih osoba (43); budući da se osjećaj svrhe u životu općenito smanjuje nakon navršenih 50 godina, ali je i dalje puno jači kod pojedinaca koji nastavljaju raditi nakon umirovljenja, skrbe se o djeci ili pružaju dugotrajnu skrb (44); budući da je borba protiv nezaposlenosti među starijim radnicima u EU-u i dalje vrlo važna; |
| --- | --- |

BJ.

budući da je prema istraživanju Eurobarometra iz 2012. 60 % ljudi u EU-u bilo protiv povećanja zakonske dobi za umirovljenje, a 61 % smatra da bi svi trebali imati mogućnost da nastave raditi i nakon zakonske dobi za umirovljenje; budući da bi, ovisno o njihovim financijskim potrebama, gotovo polovica radnika u dobi od 50 godina ili više radije radila manji broj sati, dok bi znatan udio umirovljenika htio raditi barem nekoliko sati tjedno (40); budući da je rad nakon dobi za umirovljenje povezan s politikama na radnom mjestu kojima se podupire zapošljivost i mogućnost da radnici dulje ostanu na radnom mjestu ako to žele; budući da su, međutim, stope zapošljavanja starijih radnika koji nisu u radnom odnosu iznimno niske i da postoji veliki rizik da stariji radnici postanu dugotrajno nezaposleni; budući da su stope siromaštva i socijalne isključenosti kod osoba u dobi od 55 do 64 godine više od prosjeka EU-a za sve ostale dobne skupine; budući da se 56 % osoba u EU-u brine da njihovi prihodi u starijoj dobi neće biti dostatni (41); budući da se vjerojatnost pronalaska novog radnog mjesta smanjuje s dobi, djelomično zbog strukturnih prepreka koje uključuju dobnu diskriminaciju (42); budući da podaci pokazuju da su osobe koje su umirovljene, ali i dalje rade jer to žele, u prosjeku zadovoljnije svojim životom od potpuno umirovljenih osoba (43); budući da se osjećaj svrhe u životu općenito smanjuje nakon navršenih 50 godina, ali je i dalje puno jači kod pojedinaca koji nastavljaju raditi nakon umirovljenja, skrbe se o djeci ili pružaju dugotrajnu skrb (44); budući da je borba protiv nezaposlenosti među starijim radnicima u EU-u i dalje vrlo važna;

| BK. | budući da adekvatni uvjeti rada i zaposlenja, uključujući unapređenje zdravlja i sigurnosti na radu, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, radno okruženje prilagođeno dobnoj skupini, manju kvantitativnu potražnju i autonomiju u pogledu radnog vremena, mogu starijim osobama omogućiti da ostanu na tržištu rada ako to žele te ih potaknuti na tu odluku; |
| --- | --- |

BK.

budući da adekvatni uvjeti rada i zaposlenja, uključujući unapređenje zdravlja i sigurnosti na radu, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, radno okruženje prilagođeno dobnoj skupini, manju kvantitativnu potražnju i autonomiju u pogledu radnog vremena, mogu starijim osobama omogućiti da ostanu na tržištu rada ako to žele te ih potaknuti na tu odluku;

| BL. | budući da posebnu pozornost treba posvetiti potrebama radnika na fizički ili psihološki vrlo zahtjevnim radnim mjestima; budući da se to pitanje može riješiti strategijama u području zdravlja i sigurnosti na radu, politikama kojima se podupire ravnoteža između poslovnog i privatnog života, osiguravanjem pristupa mogućnostima obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu ili izvan njega te iskorištavanjem tih mogućnosti, potporom međugeneracijskim razmjenama na radnim mjestima i mogućnošću postupnog umirovljenja, što će donijeti i individualnu i društvenu korist; |
| --- | --- |

BL.

budući da posebnu pozornost treba posvetiti potrebama radnika na fizički ili psihološki vrlo zahtjevnim radnim mjestima; budući da se to pitanje može riješiti strategijama u području zdravlja i sigurnosti na radu, politikama kojima se podupire ravnoteža između poslovnog i privatnog života, osiguravanjem pristupa mogućnostima obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu ili izvan njega te iskorištavanjem tih mogućnosti, potporom međugeneracijskim razmjenama na radnim mjestima i mogućnošću postupnog umirovljenja, što će donijeti i individualnu i društvenu korist;

| BM. | budući da starenje EU-a u kombinaciji sa smanjenjem radne snage može rezultirati pritiskom na javne proračune i sustave socijalne sigurnosti i zdravstvene zaštite; budući da se procjenjuje da će ukupni trošak starenja (45) do 2070. iznositi 26,7 % BDP-a (46); budući da se u studiji provedenoj za Komisiju 2018. o srebrnom gospodarstvu (ljudi u dobi od 50 godina i više) procjenjuje da će doprinos srebrnog gospodarstva EU-a BDP-u do 2025. dosegnuti 6,4 bilijuna EUR i 88 milijuna radnih mjesta; budući da bi to predstavljalo 32 % BDP-a EU-a i 38 % radnih mjesta u EU-u (47); |
| --- | --- |

BM.

budući da starenje EU-a u kombinaciji sa smanjenjem radne snage može rezultirati pritiskom na javne proračune i sustave socijalne sigurnosti i zdravstvene zaštite; budući da se procjenjuje da će ukupni trošak starenja (45) do 2070. iznositi 26,7 % BDP-a (46); budući da se u studiji provedenoj za Komisiju 2018. o srebrnom gospodarstvu (ljudi u dobi od 50 godina i više) procjenjuje da će doprinos srebrnog gospodarstva EU-a BDP-u do 2025. dosegnuti 6,4 bilijuna EUR i 88 milijuna radnih mjesta; budući da bi to predstavljalo 32 % BDP-a EU-a i 38 % radnih mjesta u EU-u (47);

| BN. | budući da je promicanje perspektive životnog ciklusa i podizanje svijesti među poslodavcima o važnosti radnog okruženja prilagođenog starijim osobama ključno za aktivno starenje; budući da je borba protiv nezaposlenosti mladih i starijih osoba i dalje jedan od glavnih izazova u mnogim regijama; budući da EU i države članice još uvijek moraju na primjeren način odgovoriti na izazove na tržištu rada; budući da je potrebno prilagoditi vještine starijih radnika, koji su posebno ugroženi gospodarskim restrukturiranjem, te provoditi politike kojima se podupire mobilnost starijih osoba na tržištu rada, posebno u pogledu ponovnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

BN.

budući da je promicanje perspektive životnog ciklusa i podizanje svijesti među poslodavcima o važnosti radnog okruženja prilagođenog starijim osobama ključno za aktivno starenje; budući da je borba protiv nezaposlenosti mladih i starijih osoba i dalje jedan od glavnih izazova u mnogim regijama; budući da EU i države članice još uvijek moraju na primjeren način odgovoriti na izazove na tržištu rada; budući da je potrebno prilagoditi vještine starijih radnika, koji su posebno ugroženi gospodarskim restrukturiranjem, te provoditi politike kojima se podupire mobilnost starijih osoba na tržištu rada, posebno u pogledu ponovnog zapošljavanja;

| BO. | budući da poslodavci često nisu skloni nuditi adekvatno osposobljavanje starijim radnicima; budući da cjeloživotno učenje doprinosi aktivnom starenju i omogućuje ljudima da rade i u potpunosti sudjeluju u društvu; budući da je Parlament usvojio rezoluciju o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”; |
| --- | --- |

BO.

budući da poslodavci često nisu skloni nuditi adekvatno osposobljavanje starijim radnicima; budući da cjeloživotno učenje doprinosi aktivnom starenju i omogućuje ljudima da rade i u potpunosti sudjeluju u društvu; budući da je Parlament usvojio rezoluciju o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”;

| BP. | budući da je osiguravanje kvalitetnog zaposlenja, uključujući pristojne plaće, zdravlje i sigurnost na radu te dobru ravnoteža između poslovnog i privatnog života za radnike tijekom njihove karijere, preduvjet za održiv radni život te aktivno i zdravo starenje nakon umirovljenja; budući da to podrazumijeva ne samo smanjenje profesionalnih rizika nego i poticanje i podupiranje zdravih navika među radnicima te rješavanje rizika kao što su psihosocijalni rizici i mišićno-koštani poremećaji; budući da zdravlje i uspješnost starijih radnika nije uvjetovana njihovom dobi, već nizom usko povezanih čimbenika, kao što su individualni načini života i izloženost opasnostima na radnom mjestu (48); budući da kvalitetna te sigurna i zdrava radna mjesta nisu važna samo za dobrobit radnika, već i za konkurentnost poduzeća i održivost sustava socijalne skrbi; |
| --- | --- |

BP.

budući da je osiguravanje kvalitetnog zaposlenja, uključujući pristojne plaće, zdravlje i sigurnost na radu te dobru ravnoteža između poslovnog i privatnog života za radnike tijekom njihove karijere, preduvjet za održiv radni život te aktivno i zdravo starenje nakon umirovljenja; budući da to podrazumijeva ne samo smanjenje profesionalnih rizika nego i poticanje i podupiranje zdravih navika među radnicima te rješavanje rizika kao što su psihosocijalni rizici i mišićno-koštani poremećaji; budući da zdravlje i uspješnost starijih radnika nije uvjetovana njihovom dobi, već nizom usko povezanih čimbenika, kao što su individualni načini života i izloženost opasnostima na radnom mjestu (48); budući da kvalitetna te sigurna i zdrava radna mjesta nisu važna samo za dobrobit radnika, već i za konkurentnost poduzeća i održivost sustava socijalne skrbi;

| BQ. | budući da je učinak demografskih promjena na tržištu rada ukazao na važnost daljnjeg poboljšanja poslovnog upravljanja i metoda rada, kao i na važnu ulogu digitalnih rješenja kao što je rad na daljinu, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, s obzirom na to da to otvara brojne mogućnosti za poboljšanje radnih uvjeta zaposlenika, među ostalim za osobe koje su blizu dobi za umirovljenje, te za pružanje uključivijeg radnog okruženja, posebno u smislu ravnoteže između poslovnog i privatnog života i kada je riječ o osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

BQ.

budući da je učinak demografskih promjena na tržištu rada ukazao na važnost daljnjeg poboljšanja poslovnog upravljanja i metoda rada, kao i na važnu ulogu digitalnih rješenja kao što je rad na daljinu, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, s obzirom na to da to otvara brojne mogućnosti za poboljšanje radnih uvjeta zaposlenika, među ostalim za osobe koje su blizu dobi za umirovljenje, te za pružanje uključivijeg radnog okruženja, posebno u smislu ravnoteže između poslovnog i privatnog života i kada je riječ o osobama s invaliditetom;

| BR. | budući da regije s visokom stopom nezaposlenosti karakteriziraju više stope starenja i smanjenje broja stanovnika; |
| --- | --- |

BR.

budući da regije s visokom stopom nezaposlenosti karakteriziraju više stope starenja i smanjenje broja stanovnika;

| BS. | budući da su 2019. radnici u radnom odnosu u dobnoj skupini od 55 do 64 godine činili 59,1 % radne snage u EU-u (49); budući da je 2016. otprilike jedna trećina upravitelja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava bila u dobi od 65 godina ili starija, dok je većina (57 %) imala najmanje 55 godina; budući da je samo 1 od 10 upravitelja poljoprivrednih gospodarstava bio mlađi od 40 godina; |
| --- | --- |

BS.

budući da su 2019. radnici u radnom odnosu u dobnoj skupini od 55 do 64 godine činili 59,1 % radne snage u EU-u (49); budući da je 2016. otprilike jedna trećina upravitelja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava bila u dobi od 65 godina ili starija, dok je većina (57 %) imala najmanje 55 godina; budući da je samo 1 od 10 upravitelja poljoprivrednih gospodarstava bio mlađi od 40 godina;

Rješavanje demografskih izazova uz potporu iz fondova EU-a

| BT. | budući da bi se programi, projekti i mjere kojima se promiču strategije aktivnog starenja trebali odražavati u svim područjima politike i budući da bi države članice za rješavanje demografskih izazova trebale iskoristiti sve dostupne instrumente EU-a, kao što su europski strukturni i investicijski fondovi, a posebno Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijski fond, Europski socijalni fond plus (ESF+) i Instrument za povezivanje Europe; budući da se sredstvima EU-a olakšava osiguravanje ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

BT.

budući da bi se programi, projekti i mjere kojima se promiču strategije aktivnog starenja trebali odražavati u svim područjima politike i budući da bi države članice za rješavanje demografskih izazova trebale iskoristiti sve dostupne instrumente EU-a, kao što su europski strukturni i investicijski fondovi, a posebno Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijski fond, Europski socijalni fond plus (ESF+) i Instrument za povezivanje Europe; budući da se sredstvima EU-a olakšava osiguravanje ključne infrastrukture;

| BU. | budući da se inicijativama kao što je Nagrada za pristupačnost grada potiče prilagodba javnih prostora potrebama starijih osoba i osoba s invaliditetom te se tako pozitivno utječe na njihovu samostalnost; budući da takve inicijative ne samo da poboljšavaju njihovu kvalitetu života, osiguravaju socijalnu uključenost i jamče jednako uživanje temeljnih prava, već mogu imati i pozitivan gospodarski učinak; |
| --- | --- |

BU.

budući da se inicijativama kao što je Nagrada za pristupačnost grada potiče prilagodba javnih prostora potrebama starijih osoba i osoba s invaliditetom te se tako pozitivno utječe na njihovu samostalnost; budući da takve inicijative ne samo da poboljšavaju njihovu kvalitetu života, osiguravaju socijalnu uključenost i jamče jednako uživanje temeljnih prava, već mogu imati i pozitivan gospodarski učinak;

| BV. | budući da se od 2010. broj jednočlanih kućanstava povećao za 19 %; budući da je 2019. 40 % žena u EU-u u dobi od 65 godina ili starijih živjelo samo, što je više nego dvostruko više od broja muškaraca koji su živjeli sami (50); budući da u mnogim državama članicama pitanje stanovanja kod mladih, samaca, starijih osoba i osoba s invaliditetom, kroničnim bolestima i funkcionalnim ograničenjima nije prikladno riješeno zbog problema pristupačnosti, niskih standarda kvalitete ili visokih troškova života i stanovanja; budući da bi stambeni prostori trebali biti cjenovno prihvatljivi, pristupačni, sigurni i udobni, što su sve iznimno važni čimbenici, ne samo za starije osobe; budući da je u mnogim slučajevima manja vjerojatnost da će starije osobe renovirati svoje domove ako nisu u njihovu vlasništvu; |
| --- | --- |

BV.

budući da se od 2010. broj jednočlanih kućanstava povećao za 19 %; budući da je 2019. 40 % žena u EU-u u dobi od 65 godina ili starijih živjelo samo, što je više nego dvostruko više od broja muškaraca koji su živjeli sami (50); budući da u mnogim državama članicama pitanje stanovanja kod mladih, samaca, starijih osoba i osoba s invaliditetom, kroničnim bolestima i funkcionalnim ograničenjima nije prikladno riješeno zbog problema pristupačnosti, niskih standarda kvalitete ili visokih troškova života i stanovanja; budući da bi stambeni prostori trebali biti cjenovno prihvatljivi, pristupačni, sigurni i udobni, što su sve iznimno važni čimbenici, ne samo za starije osobe; budući da je u mnogim slučajevima manja vjerojatnost da će starije osobe renovirati svoje domove ako nisu u njihovu vlasništvu;

| BW. | budući da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva, međuovisna i međupovezana te pripadaju svim ljudima i svim generacijama, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi; budući da su starije osobe, uključujući osobe s invaliditetom, dragocjene za društvo te bi stoga trebale u najvećoj mogućoj mjeri sudjelovati u društvu i živjeti dostojanstveno i što neovisnije; budući da bi međugeneracijska solidarnost trebala voditi oporavak EU-a prema cilju postizanja pravednijeg, uključivijeg i otpornijeg društva u kojem nitko nije ostavljen po strani; |
| --- | --- |

BW.

budući da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva, međuovisna i međupovezana te pripadaju svim ljudima i svim generacijama, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi; budući da su starije osobe, uključujući osobe s invaliditetom, dragocjene za društvo te bi stoga trebale u najvećoj mogućoj mjeri sudjelovati u društvu i živjeti dostojanstveno i što neovisnije; budući da bi međugeneracijska solidarnost trebala voditi oporavak EU-a prema cilju postizanja pravednijeg, uključivijeg i otpornijeg društva u kojem nitko nije ostavljen po strani;

| BX. | budući da su EU i sve države članice stranke Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te su stoga pravno obvezne zajamčiti osobnu autonomiju, nediskriminaciju, potpuno i učinkovito sudjelovanje u društvu te jednake mogućnosti i pristupačnost; budući da u Europskoj uniji postoji više od 80 milijuna osoba s invaliditetom, od kojih većinu čine žene i djevojčice, te budući da se invaliditet većinski razvija u kasnijoj dobi; budući da za starije osobe s invaliditetom postoji veći rizik od siromaštva i diskriminacije (51); budući da se politikama o starenju mora osigurati zaštita i socijalna uključenost osoba s invaliditetom, kao i njihov pristup tržištu rada i uslugama na tržištu rada; budući da je mobilnost ključna za poticanje samostalnog života i autonomije; budući da je nužno osigurati potpuno pristupačan prijevozni lanac „od vrata do vrata”; |
| --- | --- |

BX.

budući da su EU i sve države članice stranke Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te su stoga pravno obvezne zajamčiti osobnu autonomiju, nediskriminaciju, potpuno i učinkovito sudjelovanje u društvu te jednake mogućnosti i pristupačnost; budući da u Europskoj uniji postoji više od 80 milijuna osoba s invaliditetom, od kojih većinu čine žene i djevojčice, te budući da se invaliditet većinski razvija u kasnijoj dobi; budući da za starije osobe s invaliditetom postoji veći rizik od siromaštva i diskriminacije (51); budući da se politikama o starenju mora osigurati zaštita i socijalna uključenost osoba s invaliditetom, kao i njihov pristup tržištu rada i uslugama na tržištu rada; budući da je mobilnost ključna za poticanje samostalnog života i autonomije; budući da je nužno osigurati potpuno pristupačan prijevozni lanac „od vrata do vrata”;

| BY. | budući da se neurodegenerativne bolesti, kao što su Alzheimerova bolest i drugi oblici demencije, i dalje nedovoljno dijagnosticiraju u većini europskih zemalja; budući da postoje jasne naznake da će se do 2050. trenutačni broj od 9 milijuna potvrđenih slučajeva demencije udvostručiti (52); budući da je demencija glavni uzrok nesamostalnosti i invaliditeta među starijim osobama u Europskoj uniji i trenutačno od nje boluje oko 10 milijuna ljudi te budući da se očekuje da će se njezina učestalost udvostručiti do 2030.; |
| --- | --- |

BY.

budući da se neurodegenerativne bolesti, kao što su Alzheimerova bolest i drugi oblici demencije, i dalje nedovoljno dijagnosticiraju u većini europskih zemalja; budući da postoje jasne naznake da će se do 2050. trenutačni broj od 9 milijuna potvrđenih slučajeva demencije udvostručiti (52); budući da je demencija glavni uzrok nesamostalnosti i invaliditeta među starijim osobama u Europskoj uniji i trenutačno od nje boluje oko 10 milijuna ljudi te budući da se očekuje da će se njezina učestalost udvostručiti do 2030.;

| BZ. | budući da je ZPP i dalje ključni instrument za potporu ruralnom gospodarstvu i otvaranju radnih mjesta u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

BZ.

budući da je ZPP i dalje ključni instrument za potporu ruralnom gospodarstvu i otvaranju radnih mjesta u ruralnim područjima;

| CA. | budući da naša sigurnost opskrbe hranom ovisi o uspješnoj generacijskoj obnovi u poljoprivredi; |
| --- | --- |

CA.

budući da naša sigurnost opskrbe hranom ovisi o uspješnoj generacijskoj obnovi u poljoprivredi;

Borba protiv diskriminacije starijih osoba

| 1. | naglašava da se uvažavanje starijih osoba i sprječavanje njihove diskriminacije mogu postići samo politikama socijalne, kulturne i gospodarske uključenosti, s naglaskom na osiguravanje pravednih mirovina koje omogućuju dobru kvalitetu života; stoga naglašava važnost javnih sustava socijalne sigurnosti koji su distributivni i temelje se na međugeneracijskoj solidarnosti te koji svima omogućavaju dostojanstven život bez siromaštva i socijalne isključenosti, neovisno o vlastitim doprinosima (što je posebno važno za, primjerice, žene koje su provele svoj radni vijek kao pružateljice skrbi); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore u borbi protiv svih oblika diskriminacije starijih osoba, a osobito žena, posebno u područjima zapošljavanja, pristupa financijskim proizvodima i uslugama, zdravstvene skrbi, stanovanja, promicanja samostalnosti, obrazovanja, osposobljavanja i slobodnih aktivnosti; nadalje, poziva Komisiju i države članice da u društvu promiču pozitivnu predodžbu o starosti te socijalnu uključenost starijih osoba poticanjem okruženja prilagođenog starijima u EU-u kroz odgovarajuće mjere, te da podrže razmjenu dobrih praksi na svim razinama upravljanja i ojačaju svoju potporu srebrnom gospodarstvu u EU-u; poziva Komisiju da nakon 20 godina poduzme daljnje mjere u vezi s izvješćem o Direktivi 2000/78/EZ u cilju jačanja okvira za dobnu diskriminaciju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost rodne ravnopravnosti, rodno osviještenih politika i zaštite prava manjina u pogledu rješavanja demografskih izazova; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog postojeće razlike u mirovinama između spolova i traži od država članica da predlože konkretne mjere za rješavanje tog pitanja, među ostalim borbom protiv razlike u plaćama između spolova i povećanjem stope zaposlenosti žena mjerama za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, borbom protiv nesigurnog i neformalnog rada te jamčenjem minimalnih prihoda za sve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da produljenje zakonske dobi za umirovljenje nije prikladno rješenje za suočavanje s trenutačnom gospodarskom i socijalnom krizom jer bi to moglo dovesti do daljnjeg pogoršanja stanja temeljnih prava starijih radnika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je od ključne važnosti da se u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru zadrži postojeći potprogram čiji je cilj da se ženama u ruralnim područjima pruži više mogućnosti; posebno traži da se pruži potpora poljoprivrednicama s pomoću mjera kojima se promiče pristup zemljištu, potpora za pokretanje poslovanja i socijalno osiguranje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i Vijeće da proglase Godinu međugeneracijske solidarnosti i aktivnog starenja, čime bi se nadopunili i nadogradili ciljevi i duh Europskog dana međugeneracijske solidarnosti i Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti iz 2012., a sve u cilju razvijanja svijesti o problemima s kojima se suočavaju starije osobe te promicanja strategija za njihovo ublažavanje, kao i uklanjanja stereotipa i predrasuda, jačanja veza i solidarnosti među generacijama, borbe protiv socijalne isključenosti i rješavanja pitanja povezanih sa spolnim zdravljem; ističe da ova inicijativa nije važna samo u kontekstu demografskih promjena, već i u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 koja je najteže pogodila ugrožene skupine, među ostalim starije osobe i njihove pružatelje skrbi; također poziva države članice da se pri rješavanju demografskih izazova savjetuju s akademskim stručnjacima i organizacijama civilnog društva; poziva Komisiju i Vijeće na brzu provedbu zaključaka Vijeća o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u dobu digitalizacije, uključujući stvaranje „platforme za sudjelovanje i volontiranje nakon radnog vijeka” te promicanje međugeneracijskih razmjena i veza; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da razlika u mirovinama između spolova nastala iz razlike u plaćama između spolova iznosi 37 % i proizlazi iz akumuliranih nejednakosti tijekom radnog vijeka žena i iz razdoblja odsutnosti s tržišta rada koja se nameću ženama zbog višestrukih oblika nejednakosti i diskriminacije; naglašava da treba hitno riješiti problem tih razlika u svjetlu demografskih promjena s obzirom na to da će starije žene još dugo osjećati njihove učinke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pozdravlja Zelenu knjigu Komisije od 27. siječnja 2021. naslovljenu „O starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti” (COM(2021)0050); poziva Komisiju da pripremi akcijski plan EU-a za demografske promjene i međugeneracijsku solidarnost, pri čemu treba uzeti u obzir raznolikost i složenost situacije u određenim dobnim skupinama, kao i razlike među državama članicama; naglašava da bi takav plan trebao biti socijalno uključiv i usmjeren na omogućivanje dostojanstvenog, aktivnog i zdravog starenja te bi ga trebalo razviti u skladu s Desetljećem zdravog starenja Svjetske zdravstvene organizacije, uz sudjelovanje predstavnika svih generacija; poziva Komisiju i države članice da pri provedbi ciljeva održivog razvoja posebnu pozornost obrate na položaj starijih osoba; ponovno poziva države članice da bez daljnje odgode usvoje predloženu Direktivu Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju, što je ključno za sprečavanje svih oblika diskriminacije i u svim sferama društvenog života te za borbu protiv višestruke diskriminacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da su demografske promjene pojava koja ne utječe samo na starije osobe u ruralnim područjima, već zapravo na sve generacije, bez obzira na njihovo mjesto boravka; stoga naglašava da je važno da se povezane politike temelje na pristupu koji obuhvaća cijeli životni ciklus i koji je primjenjiv na sve regije, uključujući urbana područja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da će se u dugoročnoj viziji za ruralna područja poseban naglasak morati staviti na programe za aktivno uključivanje starijih ljudi u život ruralnih zajednica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se nasilje nad starijim osobama treba bolje istražiti i spriječiti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i sve države članice da ratificiraju i provedu Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

13.

Zdravlje i dugotrajna skrb za starije osobe

| 14. | naglašava da su starije žene više pogođene visokim troškovima dugotrajne skrbi jer je očekivani životni vijek žena duži, dok je njihovo zdravstveno stanje na kraju života lošije, čime se povećava njihova potreba za dugotrajnom skrbi i pomoći; također podsjeća na to da su neformalni pružatelji skrbi uglavnom žene, zbog čega osobito starije žene u radnoj dobi imaju manje mogućnosti za pristup tržištu rada i za stjecanje vlastitih mirovinskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da nesamostalnim osobama osiguraju dostojan život; naglašava da je potrebno promicati strategije za kvalitetnu podršku prilagođenu potrebama nesamostalnih osoba; naglašava da bi trebalo uzeti u obzir posebne potrebe osoba koje boluju od različitih bolesti, uključujući neurodegenerativne bolesti, kao što su Alzheimerova bolest i demencija, od dijagnoze do liječenja i dugotrajne skrbi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da su fleksibilni oblici rada važni kako bi se ženama i muškarcima omogućilo usklađivanje poslovnog i obiteljskog života te da treba pokrenuti kampanje za razvijanje svijesti o ravnopravnoj podjeli kućanskih poslova i njege, više ulagati u infrastrukturu za skrb te osigurati jednake, neprenosive i plaćene roditeljske dopuste za majke i očeve kako bi se ostvario napredak u boljoj raspodjeli plaćenog i neplaćenog rada po rodu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno boriti se protiv rodno uvjetovane segmentacije na tržištu rada, posebno za visoko plaćene karijere usmjerene na budućnost, kao što su karijere u sektorima znanosti, inženjerstva, tehnologija i matematike (STEM), IKT-u i digitalnim sektorima; naglašava važnost cjeloživotnog obrazovanja u tim područjima, među ostalim za starije žene, kako bi se povećalo njihovo daljnje sudjelovanje na tržištu rada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da bez diskriminacije bilo kakve vrste osiguraju jednak pristup zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, uključujući kod kuće, te dugotrajnoj i palijativnoj skrbi u zajednici ili kod kuće; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da zaštite i unaprijede spolna i reproduktivna prava te da osiguraju univerzalan pristup uslugama i proizvodima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da za rješavanje demografskih izazova u EU-u zauzme pristup utemeljen na dokazima i ljudskim pravima te u okviru kojega će se osigurati da svaki stanovnik EU-a može u potpunosti ostvariti zaštitu svog spolnog i reproduktivnog zdravlja te seksualnih i reproduktivnih prava; osuđuje svaki pokušaj iskorištavanja demografskih promjena u svrhu ugrožavanja ravnopravnosti, spolnog i reproduktivnog zdravlja te seksualnih i reproduktivnih prava te poziva Komisiju i Vijeće da u tom pogledu poštuju vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je iznimno važno u potpunosti zaštititi pravo starijih osoba na skrb i podršku kako bi im se omogućio pristup cjenovno pristupačnim, kvalitetnim i sveobuhvatnim uslugama skrbi i podrške prilagođenima njihovim osobnim potrebama, kao i promicati dobrobit, samostalnost, neovisnost i uključenost u društvo bez diskriminacije; naglašava da je odgovarajuće financiranje sustava socijalne zaštite ključno za osiguravanje cjenovno pristupačne i uistinu dostupne skrbi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da predloži europski plan za pružanje skrbi i europski program za osobe koje skrbe o drugima, s ciljem prelaska na gospodarstvo skrbi kojim se podrazumijevaju relevantna ulaganja i zakonodavstvo na razini EU-a, zauzimanje sveobuhvatnog pristupa prema svim potrebama i uslugama skrbi te utvrđivanje smjernica za kvalitetu skrbi tijekom cijelog života, među ostalim za djecu, starije osobe i osobe s dugotrajnim potrebama, kako bi se utvrdile i prepoznale različite vrste neformalne skrbi te među ostalim zajamčila financijska potpora za pružatelje skrbi, odgovarajuća razdoblja dopusta i pristupačne usluge; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na donošenje potrebnih mjera za promicanje veće stope zaposlenosti među ženama, kao što su cjenovno pristupačna skrb i skrb o djeci, odgovarajuća razdoblja za roditeljski dopust te fleksibilnost u pogledu radnog vremena i mjesta rada i za muškarce; podsjeća da će prema predviđanjima OECD-a ukupna usklađenost stopa sudjelovanja na tržištu rada do 2030. dovesti do povećanja BDP-a po stanovniku od 12,4 %; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da primjenjuju načelo uključivanja zdravlja u sva područja politike te da procijene učinak političkih odluka na zdravlje u svim relevantnim područjima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da su za više stope nataliteta potrebne veće mogućnosti zapošljavanja, stabilni radni odnosi i stanovanje, pristojni radni i životni uvjeti, fleksibilni radni uvjeti, velikodušne obiteljske potpore i plaćeni roditeljski dopust za oba roditelja, kvalitetna skrb o djeci od ranih godina nadalje i jednaka raspodjela neplaćenih obveza skrbi i kućanskih obveza između muškaraca i žena; naglašava da je u svjetlu demografskih promjena i predviđenog povećanja očekivanog životnog vijeka ključno osigurati potpuno sudjelovanje žena na tržištu rada bez stanke u karijeri, prekida ili prelaska na rad na nepuno radno vrijeme i privremeni rad jer će to smanjiti rizik od siromaštva žena u starijoj dobi; stoga potiče države članice da brzo i u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te ih poziva da prekorače okvire minimalnih standarda utvrđenih u Direktivi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da dodatno istraže sigurne i pristupačne pomoćne digitalne tehnologije jednostavne za korištenje, skrb na daljinu i telemedicinu, posebno u udaljenim regijama i onima koje su pogođene demografskim padom; ističe da bi upotreba tih tehnologija trebala biti u potpunosti u skladu s postojećim okvirom za zaštitu podataka, pri čemu uvijek treba uzeti u obzir etička pitanja povezana s upotrebom tehnologija u području zdravlja; potiče države članice da uspostave centre za dnevni boravak starijih osoba u blizini škola i vrtića, čime bi se mogle poticati međugeneracijske veze; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi svi trebali imati pravo odabrati kvalitetne usluge skrbi koje odgovaraju njima i njihovim obiteljima; smatra da bi pri osmišljavanju pristupa razvoju usluga skrbi trebalo uzeti u obzir sve kategorije korisnika i razlike među njima te široki raspon preferencija u vezi s vrstama usluga skrbi koje su im potrebne; primjećuje da bi usluge skrbi trebalo razvijati kako bi se unaprijedili kontinuitet skrbi, preventivna zdravstvena skrb, rehabilitacija i samostalan život; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži uspostavu regulatornog okvira kojim bi se zajamčile kvalitetne usluge skrbi, skrb na daljinu i telemedicina pružanjem pravnih zaštitnih mjera za pružatelje skrbi i utvrđivanjem potrebnih uvjeta za osposobljavanje kako bi se osigurala skrb i primarna zdravstvena zaštita za sve građane EU-a, bez obzira na dob, u svim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče države članice da promiču fleksibilne, adekvatne i prilagođene modele skrbi te naglašava da su aktivno i zdravo starenje te dobrobit i zapošljivost starijih radno sposobnih osoba od ključne važnosti za održivost sustava socijalne sigurnosti i skrbi; poziva države članice da potiču razvoj okruženja prilagođenog starijim osobama i usluge skrbi kod kuće, u obitelji i zajednici, uključujući skrb za osobe koje boluju od demencije, da razviju javnu mrežu usluga podrške i medicinske opreme, da promiču mobilnost, samostalan život, socijalnu uključenost i neovisnost te da olakšaju pokretanje inicijativa civilnog društva i socijalne ekonomije o tim pitanjima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice da bolje prepoznaju vrijednost neformalne skrbi, da poboljšaju socijalnu zaštitu i različite oblike potpore neformalnim pružateljima skrbi, da pružaju profesionalnu potporu, osposobljavanje i uzajamno savjetovanje neformalnim pružateljima skrbi te da u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima uvedu različite oblike redovite pomoći za članove obitelji koji skrbe za starije osobe, posebno za one kojima je potrebna privremena i cjelodnevna skrb, te usluge podrške koje uključuju fleksibilne radne uvjete; potiče države članice da osmisle ciljane strategije za pomoć neformalnim pružateljima skrbi i prepoznaju njihov doprinos skrbi za starije osobe te da iznesu prijedloge za uspostavljanje odgovarajućih službi za pomoć; ističe da bi pružanje neformalne skrbi trebalo biti izbor, a da bi trebalo promicati usluge formalne skrbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče države članice da rade na razvoju volontiranja i pomoći za starije osobe jer je to posebno važno u kriznim situacijama, što se pokazalo i tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da se bore protiv siromaštva među ženama, posebno u kasnijoj životnoj dobi, jer ono ima negativan učinak i na socijalnu sigurnost žena i na razine BDP-a EU-a, te da radnicima osiguraju odgovarajuću socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da osiguraju pristup uslugama rehabilitacije i reintegracije kako bi se pružila potpora starijim radnicima koji se žele vratiti na tržište rada nakon što su morali prekinuti karijeru iz zdravstvenih razloga, s obzirom na to da je aktivno starenje ključno za zdravlje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da je feminizacija siromaštva rezultat nekoliko čimbenika, uključujući rodne nejednakosti u napredovanju u karijeri, činjenicu da su žene često zaposlene na temelju nestandardnih ugovora, nepostojanje statusa socijalne sigurnosti partnera koji pomažu samozaposlenim radnicima i siromaštvo u kućanstvima kojima upravljaju samohrane majke; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da je izbijanje pandemije bolesti COVID-19 pokazalo koliko je važno da države članice imaju stabilne i uključive zdravstvene sustave koji su otporni na krize; poziva države članice da osiguraju dovoljan broj stručnjaka u područjima zdravstvenih usluga i usluga skrbi te da osiguraju pristup skrbi za starije osobe diljem EU-a; poziva države članice da osiguraju odgovarajuće uvjete rada i zapošljavanja u zdravstvenim zanimanjima i zanimanjima u području pružanja skrbi te da ulažu u obrazovanje i osposobljavanje kako bi se zajamčila kvaliteta pružene skrbi; poziva na uvođenje poticaja za zanimanja pružatelja skrbi za starije osobe; |
| --- | --- |

35.

Socijalna zaštita i socijalna uključenost

| 36. | poziva države članice da zajamče pristojan životni standard za starije osobe te ih u tom kontekstu poziva da podijele svoje najbolje prakse, posebno u pogledu određivanja minimalnih mirovina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da izrade preporuke za smanjenje rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u starijoj dobi, s posebnim naglaskom na razliku u mirovinama između spolova, starijim osobama s invaliditetom, migrantima starije dobi, Romima starije dobi, starijim osobama koje pripadaju etničkim, rasnim, jezičnim ili seksualnim manjinama i drugim skupinama koje su nerazmjerno pogođene siromaštvom i socijalnom isključenošću; potiče Odbor za socijalnu zaštitu da provede više analiza skupina koje se suočavaju s visokim stopama siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

37.

Aktivno starenje

| 38. | naglašava da su stvaranje i iskorištavanje mogućnosti cjeloživotnog učenja prilagođenih dobi ključan i neophodan element za poboljšanje socijalne i gospodarske održivosti te osobnog blagostanja; poziva države članice da ulažu u vještine i obrazovanje te da razviju projekte formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, kao i da stvore mogućnosti za bolju integraciju starijih osoba, uključujući obrazovanje preko interneta, bez obzira na to jesu li još uvijek na tržištu rada ili su već umirovljeni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | u tom kontekstu naglašava potrebu za poboljšanjem digitalnih vještina kod starijih osoba, što im može pomoći da se obrazuju preko interneta, ali i omogućiti lakši pristup zdravstvenoj zaštiti i drugim digitalnim uslugama; poziva na uvođenje pristupačnih i cjenovno prihvatljivih programa stjecanja digitalnih vještina prilagođenih potrebama starijih osoba; poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere usmjerene na starije osobe; nadalje, poziva Komisiju i države članice da podrže inicijative za usavršavanje i prekvalifikaciju, posebno one usmjerene na ranjive skupine, kako bi se ljudima pomoglo da pronađu kvalitetan posao te kako bi se zadovoljile potrebe tržišta rada, premostio digitalni jaz i osiguralo da se te osobe uspješno prilagode inovativnim metodama upravljanja i rada te digitalnim rješenjima, kao što je rad na daljinu, te da od njih imaju koristi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da sredstva iz Europskog socijalnog fonda plus i Europskog fonda za regionalni razvoj iskoriste za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, promicanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te za pružanje mogućnosti zapošljavanja u regijama kojima prijeti depopulacija, s posebnim naglaskom na uključivanje većeg broja žena na tržište rada; naglašava važnost usluga savjetovanja, cjeloživotnog učenja te programa prekvalifikacije i usavršavanja za radnike svih dobnih skupina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice i Europsku mrežu javnih službi za zapošljavanje da razviju razmjenu praksi za integraciju starijih tražitelja zaposlenja na tržište rada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja napore Komisije da osigura pristojne plaće za sve radnike, bilo u obliku zakonskih minimalnih plaća, bilo kolektivnim pregovaranjem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da bi pri rješavanju pitanja demografskih promjena trebalo zauzeti pristup koji se temelji na pravima te promicati i razvijati jednake mogućnosti, dijalog i solidarnost, a ne natjecanje među pripadnicima različitih generacija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da osiguraju pravilnu provedbu Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te da podrže regionalne i lokalne inicijative i projekte čiji je cilj postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života kako kod muškaraca, tako i kod žena; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja prijedlog Komisije o pokretanju programa za „digitalne volontere” (53) kako bi se kvalificiranim mladim ljudima i iskusnim starijim građanima omogućilo da podijele svoje digitalne vještine s tradicionalnim poduzećima; potiče države članice da rade na razvoju volontiranja i mentorstva s ciljem međugeneracijskog prenošenja znanja kako bi se suzbila socijalna isključenost i omogućila razmjena vještina i iskustva, poticalo unapređenje vještina mladih i starijih radnika te očuvali tradicionalni obrti kao dio europske baštine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da premoste digitalni jaz i dodatno istraže mogućnosti za socijalnu uključenost i integraciju na tržište rada starijih radno sposobnih osoba, a osobito onih koje nisu u mogućnosti napustiti svoje domove, upotrebom interneta, drugih informacijskih tehnologija i umjetne inteligencije u kulturne, zabavne, obrazovne, radne, komunikacijske i medicinske svrhe, uključujući skrb na daljinu i telemedicinu na siguran način, te uz osiguravanje najviše razine zaštite osobnih podataka, ali i prepoznavanje važnosti izravnog osobnog kontakta te dostojanstvenog i antropocentričnog pristupa; osobito traži donošenje strategija usmjerenih na poboljšanje digitalnih vještina, povezanosti i dostupnosti uređaja u smještajnim ustanovama za dugotrajnu skrb; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da je poboljšanje povezanosti i dostupnosti usluga u ruralnim i udaljenim područjima ključno za rješavanje problema depopulacije tih regija te socijalne i digitalne isključenosti starijeg stanovništva koje ondje živi; stoga poziva države članice da prepoznaju važnost ruralnih i udaljenih područja u svoj njihovoj raznolikosti te da razviju njihov potencijal poticanjem ulaganja u lokalno gospodarstvo, promicanjem poduzetništva i poboljšanjem njihove infrastrukture; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da podupire države članice u borbi protiv siromaštva, koje pogotovo pogađa samohrane majke i koje se s krizom dodatno produbljuje te sve više dovodi do isključenja pojedinaca iz društva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava ključan utjecaj digitalnih tehnologija koje se stalno razvijaju na svakodnevni život ljudi i stoga ističe potrebu za brzim internetom te neophodnom i ažuriranom tehnološkom opremom u školama, bolnicama i svim drugim relevantnim strukturama javnih usluga, uključujući djelotvornu e-upravu; smatra da su prilike koje pruža cjeloživotno učenje, u kombinaciji s digitalizacijom, ključne kako bi se starijem stanovništvu u ruralnim i udaljenim područjima pružile razne mogućnosti, uključujući dodatni prihod; stoga poziva Komisiju i države članice da podrže programe obrazovanja i osposobljavanja kojima se stanovništvu koje stari pomaže da razvije vještine i stekne stručno znanje u područjima kao što su e-trgovina, internetski marketing i IKT; poziva države članice da svim kućanstvima osiguraju pristup brzom internetu i digitalnoj opremi te da ubrzaju stjecanje digitalnih vještina, posebno kod ranjivih skupina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da bi se zelenom i digitalnom tranzicijom EU-a trebao iskoristiti puni potencijal ruralnih zajednica koje stare; u tom pogledu podsjeća da je važno osigurati pristup širokopojasnom internetu i osnovnim uslugama u ruralnim područjima te uvesti e-vještine i nove pristupe održivom razvoju, kao što su koncept pametnih sela i održiva preobrazba prehrambenog sustava; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da zbog evolucije, digitalizacije i specijalizacije poljoprivrede, i ljudi aktivni u tom sektoru i oni koji su u postupku ulaska u njega zahtijevaju odgovarajuću razinu digitalnog, tehničkog i gospodarskog osposobljavanja te poziva na promicanje programa razmjene, rasprava, tečajeva za osposobljavanje na internetu i e-učenja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice da uzmu u obzir specifičnu situaciju starijih radnika na tržištu rada s pomoću mjera kao što su individualizirano osposobljavanje i prilagođeno radno vrijeme; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da podrži države članice u većoj upotrebi strukturnih fondova za ulaganja u javnu skrb za djecu i skrb za starije i uzdržavane osobe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da podrže rad i razvoj udruga starijih osoba i drugih oblika sudjelovanja u društvenom životu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju i Odbor za socijalnu zaštitu da se u sljedećem izvješću o primjerenosti mirovina više posvete pitanju nestandardnih putanja na tržištu rada, uz potpunu analizu razlike u mirovinama između spolova u svim njezinim dimenzijama i u sva tri stupa mirovinskih sustava; nadalje poziva Komisiju da procijeni primjerenost minimalnih mirovina, koje su posebno relevantne za izbjegavanje siromaštva u starijoj dobi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da bi se srebrno gospodarstvo koje je u nastajanju moglo pretvoriti u jednog od glavnih gospodarskih pokretača, osobito u ruralnim područjima, te omogućiti sektorima zdravstva i dugotrajne skrbi da učinkovitije pružaju visokokvalitetnu skrb; poziva Komisiju i države članice da u nacionalnim strategijama i strategijama EU-a uzmu u obzir potencijal srebrnog gospodarstva i da ga snažnije promiču, među ostalim u turizmu i kulturnim razmjenama usmjerenima na starije ljude; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da su najudaljenije regije posebno podložne depopulaciji i zahtijevaju poseban skup mjera za ublažavanje negativnih demografskih promjena s kojima se često suočavaju; poziva države članice da proaktivno koriste dostupne strukturne i investicijske fondove kako bi se odgovorilo na izazove s kojima se te regije suočavaju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da u donošenje odluka koje se tiču starijih osoba uključe organizacije koje zastupaju i štite njihove interese; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da rad na daljinu može ponuditi brojne mogućnosti za udaljena područja, s obzirom na to da se radi o jednom od najboljih načina upotrebe digitalnih tehnologija kako bi se zadržalo stanovništvo ruralnih i udaljenih područja te istodobno pogodovalo lokalnim zajednicama i njihovim gospodarstvima; poziva Komisiju da predloži program rada na daljinu za EU u cilju razvoja zakonodavnog okvira kojim bi se utvrdili jasni minimalni standardi i uvjeti rada na daljinu diljem EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da uključe prava starijih osoba s invaliditetom u sve politike i programe koji se bave pitanjima invaliditeta i starenja te da osiguraju potpunu usklađenost s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

60.

Posebne politike i istraživanja

| 61. | poziva države članice da iskoriste sredstva EU-a i privatna ulaganja zajedno s nacionalnim i lokalnim ulaganjima kako bi osigurale cjenovno prihvatljivo, prikladno, sigurno i pristupačno stanovanje te zgrade prilagodile potrebama starijih i ranjivih osoba te osoba u nepovoljnom položaju; naglašava da bi zgrade trebale imati elemente pristupačnosti; naglašava da je sigurno stanovanje ono stanovanje u kojem je smanjena mogućnost da dođe do opasnih situacija i ono u kojem je olakšan odgovor u slučaju opasnosti; podsjeća da bi pristupačno stanovanje trebalo biti popraćeno odgovarajućom infrastrukturom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da regionalne i lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u smislenom i održivom rješavanju sve većih demografskih problema u ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju i države članice da promiču najbolje prakse za učinkovitu politiku starenja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da promiču inicijative za jačanje međugeneracijskih veza te da pružaju potporu starijim osobama koje iz zdravstvenih ili financijskih razloga moraju napustiti svoje domove da pronađu cjenovno pristupačan smještaj koji odgovara njihovim potrebama; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice da pri reformiranju mirovinskih sustava i prilagodbi dobi za umirovljenje uzmu u obzir rodnu dimenziju te razlike između žena i muškaraca u obrascima rada, kao i veći rizik od diskriminacije starijih žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da spriječe i riješe problem nasilja nad starijim ženama u okviru svojih nacionalnih odgovora na bolest COVID-19, među ostalim uvođenjem telefonskih linija za pomoć i usluga podrške, te da posebnu pozornost posvete smještajnim ustanovama za skrb; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju i države članice da izrade djelotvorne programe za borbu protiv nasilja nad ženama u koje će uvrstiti dobnu dimenziju kako bi se spriječilo fizičko, seksualno, psihološko i ekonomsko zlostavljanje starijih osoba, koje većinom trpe žene; predlaže provođenje statističkih istraživanja o porastu nasilja nad starijim osobama s ciljem razotkrivanja tog ozbiljnog problema – koji starije osobe obično nisu u stanju prijaviti s obzirom na to da će zbog starosti i nesamostalnosti možda prihvatiti zlostavljanje koje trpe – te s ciljem učinkovitije borbe protiv zlostavljanja starijih osoba i uz veću predanost društva u cjelini; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naglašava da se zaštićenim i potpomognutnim stanovanjem može postići deinstitucionalizacija skrbi; poziva države članice da istraže mogućnosti za promicanje zaštićenog, potpomognutog i međugeneracijskog stanovanja, kao i adaptacije stanovanja na temelju kriterija kvalitete; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče države članice da provode informativne i obrazovne kampanje i mjere u pogledu sigurnosti na cestama namijenjene starijim osobama, kojima bi se pokazao utjecaj fizioloških promjena i pogoršanja psihomotoričkih sposobnosti na sposobnost kretanja po cesti te u konačnici povećala sigurnost za sve sudionike u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potiče države članice da povećaju potrošnju sredstava iz Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj i Fonda za pravednu tranziciju za osposobljavanje i prekvalifikaciju starijih radnika, osiguravanje jednakog pristupa javnim uslugama, a osobito za poticanje poduzeća da zapošljavaju starije radnike i prilagođavanje javne infrastrukture, među ostalim prijevoza, i javnih prostora potrebama starijih osoba; poziva države članice da potiču ulaganja u javne usluge u ruralnim područjima uz pomoć sredstava iz strukturnih fondova, što bi privuklo mlađe generacije i povećalo dobrobit starijih osoba koje žive u tim područjima; traži da se koristi više sredstava iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj kako bi se suzbila izolacija i socijalna isključenost starijih osoba u ruralnim područjima i područjima u nepovoljnom položaju, s posebnim naglaskom područja kojima prijeti depopulacija; poziva države članice da u tom pogledu iskoriste mogućnosti koje nudi instrument Next Generation EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ističe da su odgovarajući, pouzdani i usporedivi podaci važan temelj politika i mjera za rješavanje demografskih izazova; poziva Komisiju da revidira statistički okvir EU-a tako da poveća gornju dobnu granicu za prikupljanje podataka i osigura da su osobe koje žive u ustanovama uključene u prikupljanje podatka te da su podaci razvrstani po spolu i dobi, uz potpuno poštovanje standarda privatnosti i temeljnih prava; poziva Komisiju i države članice da prikupe više podataka i povećaju svoju potporu razvoju istraživanja o zdravom starenju, bolestima povezanima s dobi i životnim uvjetima starijih osoba; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava te poziva na brzu i učinkovitu provedbu načela navedenih u stupu; poziva Komisiju da, u cilju povećanja i jačanja zastupljenosti starijih osoba u zakonodavnom postupku EU-a i prema uzoru na postojeći Europski parlament mladih, razmotri financiranje takve vrste inicijative u okviru Programa EU-a o pravima, jednakosti i građanstvu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju i države članice da svoje djelovanje usmjere na povećanje broja godina zdravog života starijih osoba; u tom pogledu naglašava važnost programa za promicanje cjeloživotnog zdravlja i obrazovanja, za sprečavanje bolesti i redovite preglede, kao i novih inicijativa kao što su bolje politike sprečavanja bolesti i djelotvorniji zdravstveni programi kojima se potiče zdravo starenje; poziva Komisiju i države članice da se aktivno uključe u Desetljeće zdravog starenja Svjetske zdravstvene organizacije te da izrade planove za zdravo starenje u EU-u koji će obuhvaćati pristup zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, kao i strategije za promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti; poziva Komisiju da u okviru programa Obzor Europa uspostavi ambiciozan plan istraživanja o fizičkom i mentalnom zdravlju; potiče države članice da u tu svrhu razmotre mogućnost korištenja sredstava iz višegodišnjeg financijskog okvira i instrumenta Next Generation EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva države članice da potiču međugeneracijsku razmjenu, među ostalim promicanjem volontiranja mladih za starije osobe, te da potiču i financiraju međugeneracijske centre jer oni mogu biti ključni za borbu protiv dobne diskriminacije i osiguravanje socijalne uključenosti starijih osoba; poziva države članice da stvore centre za skrb u zajednici i mogućnosti za volontiranje i cjeloživotno učenje namijenjene starijim osobama koje žive u blizini škola i vrtića te da promiču međugeneracijske veze poticanjem razmjene između tih službi; poziva države članice i Komisiju da promiču programe, projekte i aktivnosti kojima se potiče sudjelovanje starijih osoba u društvenom, kulturnom i političkom životu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju i države članice da promiču i podupiru uključivo tržište rada i društva koja omogućuju ravnopravno sudjelovanje te iskorištavaju vještine i talente svih; poziva države članice da razviju strategije za zapošljavanje i upravljanje karijerom kako bi se pripremile za starenje radne snage i nestabilnija tržišta rada s obzirom na česte i duboke promjene na njima; ističe da bi te strategije trebale uključivati promicanje obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja za pripadnike svih dobnih skupina, zdrava radna mjesta koja zaposlenicima sa zdravstvenim poteškoćama ili invaliditetom omogućuju razumnu prilagodbu, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života te promicanje međugeneracijske razmjene na radnom mjestu; nadalje, traži od platforme EU-a za povelje o raznolikosti da posveti dodatnu pozornost promicanju raznolikosti u pogledu dobi i invaliditeta na radnim mjestima; poziva Komisiju da u novom strateškom okviru o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu stavi naglasak na psihosocijalne i fizičke rizike povezane s dobi i za žene i muškarce; naglašava da su zdravlje i sigurnost na radu od ključne važnosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju i države članice da osobama starijima od 60 godina koje žele raditi olakšaju pristup zaposlenju, a posebno ženama, jer bi se time povećao njihov cjeloživotni dohodak te da starijim osobama omoguće niskorizični rad u nepunom radnom vremenu ako su zdravi i sposobni preuzeti odgovornost; naglašava da je važno stvoriti plaćene mogućnosti zapošljavanja za osobe koje su već navršile zakonsku dob za umirovljenje, a žele ostati ili postati aktivni, ne samo u cilju ostvarivanja dodatnih prihoda, nego i radi borbe protiv socijalne isključenosti; nadalje, poziva na poticanje volontiranja i mentorstva kako bi se potaknuo prijenos znanja među generacijama; ističe da takve mjere i aktivnosti ne smiju biti na štetu mladih tražitelja zaposlenja ili dugotrajno nezaposlenih osoba; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da donese strategiju EU-a za pružatelje skrbi; naglašava da je ulaganje u usluge skrbi ključno jer će se time ne samo povećati stope zaposlenosti žena, osigurati poslovne mogućnosti u formalnom gospodarstvu za prethodno neformalne pružatelje skrbi i promicati ravnoteža između poslovnog i privatnog života za žene, već će se i poboljšati životni uvjeti starijih osoba ulaganjem u ustanove za dugotrajnu skrb, mjerama za poboljšanje mentalnog zdravlja i suzbijanje izolacije te mjerama za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad starijim ženama, kao i ulaganjem u zdravlje i obrazovanje ljudi kako bi se osiguralo da i uz starenje ostanu aktivni i dobrog zdravstvenog stanja; poziva države članice da usvoje skup pokazatelja o pristupu sustavima skrbi za starije osobe i njihovoj održivosti, kao i zajednički, visokokvalitetni okvir za usluge skrbi za starije osobe; naglašava da je važno osigurati da skrb za starije osobe ostane u nacionalnoj nadležnosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice da posvete veću pozornost starijim osobama, koje su posebno osjetljive na virusne infekcije, uključujući bolest COVID-19; poziva Komisiju i države članice da se bore protiv izolacije, zanemarivanja i socijalne isključenosti starijih osoba tijekom pandemije bolesti COVID-19 poticanjem informativnih kampanja, provođenjem istraživanja, olakšavanjem razmjene mišljenja i kombiniranjem strukturnih i investicijskih fondova EU-a; nadalje, poziva države članice da osiguraju primjenu prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi te dostupnost sigurnih i cjenovno pristupačnih lijekova, kao i pristup njima; naglašava da se tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo da je potrebna veća solidarnost od strane EU-a; poziva Komisiju da na temelju članka 25. Povelje izradi i donese Povelju Europske unije o pravima starijih osoba; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prepoznaje istaknutu ulogu koju bi kohezijska politika i ZPP mogli imati u poticanju i jačanju zapošljivosti i uključenosti žena u ruralnim i udaljenim područjima suočenima s demografskim problemima; poziva države članice da u tu svrhu bolje iskoriste odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva države članice da za rješavanje pitanja demografskih promjena iskoriste sredstva iz programa REACT-EU (54); |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava da bi se nove tehnologije i inovativne metode mogle pokazati korisnima za smanjenje troškova usluga od općeg interesa te istodobno zadržati životni standard i kvalitetu usluga u udaljenim i rijetko naseljenim područjima; potiče države članice te relevantne regionalne i lokalne vlasti da ulažu u nekonvencionalne i inovativne mjere čiji je cilj stanovništvu pružiti osnovne usluge i stvoriti primjereno okruženje kako bi se povratilo stanovništvo i preokrenuo trend depopulacije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice da pojačaju razmjenu svojih najboljih praksi u stvaranju odgovarajućih demografskih politika i inicijativa za iskorištavanje mogućnosti i rješavanje izazova koje donosi starenje stanovništva EU-a; |
| --- | --- |

82.

| 83. | podsjeća na specifičnu prirodu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koja kombiniraju poljoprivrednu djelatnost i obiteljski život sa starijim poljoprivrednicima koji ostaju aktivni nakon dobi za umirovljenje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prepoznaje potencijal starijih osoba, uključujući poljoprivrednike, da postanu pokretači dinamičnog srebrnog gospodarstva u ruralnim područjima koje se temelji na socijalnim inovacijama, uključivim ruralnim zajednicama i zdravijem životnom okruženju; poziva Komisiju da pažljivo prouči taj potencijal pri izgradnji svoje dugoročne vizije za ruralna područja i aktivno starenje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva javne institucije da promiču stvaranje posebnog sustava zaštite kojim se uzima u obzir specifičnost nezaposlenosti poljoprivrednih radnika zbog vrlo privremene naravi sezonskog rada u poljoprivredi; ističe da bi se time mogla pružiti veća sigurnost onima koji odluče raditi u poljoprivredi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe da starenje radne snage i nedostatak generacijske obnove predstavljaju ozbiljniji problem u poljoprivredi nego u drugim sektorima; smatra da je stvaranje novih zanimanja kojima će se omogućiti generacijska obnova jamčenjem privlačnosti i profitabilnosti zanimanja u poljoprivrednom sektoru ključno za preokretanje tog trenda; |
| --- | --- |

86.

| 87. | prima na znanje da samo 11 % svih poljoprivrednih gospodarstava u Europskoj uniji vode poljoprivrednici mlađi od 40 godina (55); poziva države članice da uklone sve prepreke koje sprječavaju mlade poljoprivrednike da uđu u poljoprivredni sektor, uključujući otežano stjecanje pristupa zemljištu; nadalje, poziva države članice da promiču nove načine suradnje među generacijama kao što su partnerstva, zajednička poljoprivredna gospodarstva, dugoročni zakup i drugi mehanizmi kojima bi se moglo riješiti problem nedostatka zemljišta i potaknuti mlade ljude da postanu poljoprivrednici; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ponavlja da su neke od prepreka generacijskoj obnovi u poljoprivredi povezane s pristupom zemljištu i prijenosom poljoprivrednih gospodarstava s jedne generacije na drugu; podsjeća da stariji poljoprivrednici, suočeni s rizikom od niskih mirovina, gubitka prihoda (uključujući plaćanja u okviru ZPP-a) i socijalne isključenosti u ruralnim područjima nakon umirovljenja obično ostaju aktivni i održavaju svoja poljoprivredna gospodarstva dulje; u tom kontekstu naglašava potrebu za prilagođenim političkim instrumentima kako bi se zajamčile neometane tranzicije poljoprivrednih gospodarstava i aktivno starenje starijih poljoprivrednika u ruralnim zajednicama; |
| --- | --- |

88.

| 89. | napominje da u mnogim državama članicama nacionalni mirovinski sustavi umirovljenim poljoprivrednicima ne osiguravaju dovoljan dohodak; žali zbog činjenice da je produljenje poljoprivredne djelatnosti nakon zakonske dobi za umirovljenje, što usporava generacijsku obnovu, često jedini način rješavanja te situacije; naglašava da svrha potpore u okviru ZPP-a nije zamijeniti mirovinski sustav; |
| --- | --- |

89.

| 90. | primjećuje sve veću potrebu za visokokvalificiranim mladim stručnjacima u poljoprivredi, posebno u regijama, te skreće pozornost na potrebu za poduzimanjem svih mjera kojima bi se mlade potaknulo na studij u području poljoprivrednih zanimanja te kako bi se olakšao prijenos znanja sa starijih osoba na mlađe generacije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | smatra da su poljoprivredna partnerstva između starijih i mlađih generacija ključna za produbljivanje međugeneracijske solidarnosti, prijenosa znanja i uzajamnog učenja, što je posebno važno za primjenu novih tehnologija i digitalnih vještina u poljoprivredi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | smatra da obiteljski radnici i dalje čine veliku većinu poljoprivredne radne snage u Europi, ali napominje da ta vrsta rada već godinama stalno opada te se očekuje da će se u bliskoj budućnosti dodatno smanjiti; naglašava da će nezaustavljiv ruralni egzodus iz određenih dijelova Europske unije dovesti do toga da se ruralna područja suoče s gospodarskim, socijalnim i ekološkim problemima koji iziskuju ambicioznije i usklađenije politike; |
| --- | --- |

92.

| 93. | naglašava važnost podupiranja ruralnih područja u njihovoj raznolikosti poticanjem ulaganja u projekte kojima se podupiru lokalna gospodarstva, uključujući bolju dostupnost prijevoza i digitalnu povezanost; smatra da je važno podsjetiti da zadržavanje radnih mjesta u poljoprivredi ima izravne posljedice na održavanje ruralnih gospodarstava na životu; osim toga, smatra da se ne smije podcijeniti izazov s kojim se suočavaju svi poljoprivrednici u razumijevanju uloge moderne tehnologije i inovacija u poljoprivredi i korištenju istih; naglašava stoga važnost cjeloživotnog strukovnog osposobljavanja, savjetodavnih usluga i razmjene znanja u okviru ZPP-a i izvan njega; |
| --- | --- |

93.

| 94. | smatra da odgovarajuće javne službe trebaju olakšati pristup poljoprivredi za žene, što bi im omogućilo da u većoj mjeri rade u poljoprivredi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | napominje da je starenje stanovništva, posebno u poljoprivrednim i ruralnim područjima, neizbježan trend koji se mora uzeti u obzir pri oblikovanju gospodarskih i socijalnih politika; smatra da pitanje starenja stanovništva zahtijeva višedimenzionalni pristup i naglašava važnost promicanja šire komplementarnosti i sinergije između područja politika i instrumenata potpore; podsjeća da su odgovarajući resursi i usluge ključni kako bi se starijim osobama osiguralo okruženje prilagođeno njihovoj dobi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | naglašava da su nejednakosti u pristupu zemljištu, izravnim plaćanjima i potporama, kako između država članica EU-a tako i unutar njih, među pitanjima koja treba riješiti kako bi se zaustavilo nazadovanje regija, i kako bi se potaknulo starije ljude koji su prešli dob za umirovljenje da napuste poljoprivredu, a mlade ljude na pokretanje poljoprivredne djelatnosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države članice da pri izradi svojih strateških planova uzmu u obzir udio starijih ljudi (starijih od 65 godina) u ruralnim regijama te da razmotre uvođenje mjera kojima bi se one obuhvatile ili bi bile ciljana skupina, na primjer fleksibilnijim pristupom uvjetima koji se primjenjuju na stvarno i aktivno sudjelovanje te dobne skupine u gospodarskom životu predmetne regije; |
| --- | --- |

97.

| 98. | u svjetlu situacije koja je proizašla iz pandemije bolesti COVID-19 ističe da je potrebno obvezati se na životno i dinamično seosko područje, ukloniti birokraciju te ulagati u infrastrukturu i kvalitetne usluge u ruralnim područjima kako bi se zaustavio proces starenja u poljoprivredi i promicala uloga žena kao voditelja poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

98.

| 99. | napominje da je učinkovit sustav mobilnosti jedan od preduvjeta za regionalni gospodarski razvoj, teritorijalnu koheziju i razvoj regionalnog potencijala; ističe da je stoga potrebno osigurati potrebna financijska sredstva za razvoj i održavanje prometnih veza, što bi moglo potaknuti stariju generaciju da dulje ostane u poljoprivredi i privući mlade iz regionalnih centara da rade na selu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ističe ulogu i važnost ZPP-a u poticanju generacijske obnove u poljoprivrednom sektoru; poziva države članice da u svojim strateškim planovima daju prednost mjerama za povećanje broja mladih poljoprivrednika i da promiču dosljednost s drugim instrumentima dostupnima na nacionalnoj razini i razini EU-a; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ističe središnju ulogu inicijativa lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u obnovi i održavanju živih i uspješnih lokalnih ruralnih gospodarstava te potrebu da se zadrži dostatna razina financiranja za program LEADER; poziva države članice da u potpunosti iskoriste kapacitete LEADER-a; |
| --- | --- |

101.

| 102. | konstatira važnost usluga koje pružaju nevladine organizacije, posebno za starije osobe; poziva na jačanje financiranja aktivnosti nevladinih organizacija u regijama; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Presuda od 22. studenoga 2005., Werner Mangold v Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2)  SL L 246, 23.9.2011., str. 5.

(3)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(4)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(5)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 49.

(6)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(7)  SL C 74 E, 13.3.2012., str. 19.

(8)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(9)  SL C 204, 13.6.2018., str. 76.

(10)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(11)  SL C 356, 4.10.2018., str. 10.

(12)  SL C 108, 26.3.2021., str. 965.

(13)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(14)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

(15)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  UN, Promjena starosnih struktura stanovništva i održivi razvoj: sažeto izvješće, 2017.

(18)  Eurostat, „Starenje Europe – statistički podaci o društvenom životu i mišljenja”, podaci iz srpnja 2020.

(19)  Eurostat, „Struktura stanovništva i starenje stanovništva”, podaci prikupljeni u kolovozu 2020.

(20)  Radni dokument službi Komisije od 17. lipnja 2020. priložen izvješću o utjecaju demografskih promjena (SWD(2020)0109), str. 7.

(21)  UN, Promjena starosnih struktura stanovništva i održivi razvoj: sažeto izvješće, 2017., str. 11.

(22)  Eurostat,„Europa koja stari: analiza života starijih osoba u EU-u”, 2019.

(23)  Eurostat,„Europa koja stari: analiza života starijih osoba u EU-u”, 2019.

(24)  Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Demografska prognoza za Europsku uniju, ožujak 2020., str. 3.

(25)  Znanstveni centar EU-a: služba Komisije za znanost i znanje „Koliko su Europljani usamljeni?”, 12. lipnja 2019.

(26)  Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Demografska prognoza za Europsku uniju, ožujak 2020., str. 16.

(27)  Osnovni scenarij Eurostata.

(28)  Eurostat,„Europa koja stari: analiza života starijih osoba u EU-u”, 2019.

(29)  Europska komisija, Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) 2020., str. 52.

(30)  SWD(2020)0109, str. 42.

(31)  Eurostat, Europa koja stari: Analiza života starijih osoba u EU-u, 2019., str. 53.

(32)  Eurostat, „Statistički podaci o invaliditetu – pomoć ili podrška potrebna starijim osobama”, podatci iz lipnja 2019.

(33)  Eurostat, „Statistički podaci o funkcionalnim ograničenjima i ograničenjima u pogledu aktivnosti”, podaci iz prosinca 2020.

(34)  Eurostat, Europa koja stari: Analiza života starijih osoba u EU-u, 2019., str. 70.

(35)  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti i sur., „Znatne posljedice bolesti COVID-19 u ustanovama za dugotrajnu skrb, prijedlog za praćenje u EU-u/EGP-u”, Eurosurveillance, Vol 25, 22. izdanje, 4. lipnja 2020.

(36)  Europski institut za ravnopravnost spolova, „Starenje društva, migracije i klimatske promjene donose nove izazove za rodnu ravnopravnost”, 10. prosinca 2019.

(37)  2018. godine 30,5 % žena i 9,2 % muškaraca u EU-27 radilo je na nepuno radno vrijeme (Eurostat, Anketa o radnoj snazi).

(38)  Posljednjih je godina udio ugovora na određeno vrijeme za osobe u dobi od 15 do 64 godine stabilan. 2018. godine na tu se vrstu ugovora odnosilo 12,1 % ukupnih radnih mjesta. Udio je u slučaju žena nešto veći (13,1 %) u odnosu na muškarce (11,2 %) (Eurostat).

(39)  Agencija Europske unije za temeljna prava, bilteni o implikacijama pandemije koronavirusa za temeljna prava u EU-u: Br. 3 iz lipnja 2020. s naglaskom na starije osobe i br. 6 od 30. studenoga 2020. s naglaskom na socijalna prava.

(40)  Članak Eurofounda od 19. svibnja 2021. naslovljen „Umirovljenje”.

(41)  Eurofound, Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016., str. 79.

(42)  Eurofound, Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016., str. 77.

(43)  Eurofound, Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016., str. 15.

(44)  Eurofound, Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016., str. 26.

(45)  U Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. ukupni trošak starenja definiran je kao izračun koji se temelji na javnoj potrošnji na mirovine, zdravstvenu skrb, dugotrajnu skrb, obrazovanje i naknade za nezaposlene.

(46)  Međuinstitucijski dokument Komisije od 25. svibnja 2018. naslovljen „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: Ekonomska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2016. – 2070.)”.

(47)  Izvješće Komisije od 12. travnja 2018. o srebrnom gospodarstvu.

(48)  Izvješće Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu od 4. listopada 2016. naslovljeno „Starenje radne snage: Posljedice za sigurnost i zdravlje na radu – pregled istraživanja”.

(49)  Eurostat, „Stopa zapošljavanja starijih radnika, dobna skupina 55 – 64”, pristupljeno 2. lipnja 2021.

(50)  COM(2020)0241, str. 10.

(51)  COM(2020)0241, str. 22.

(52)  Izvješće organizacije Alzheimer Europe od 17. veljače 2020. pod naslovom „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe” (Godišnjak o demenciji u Europi za 2019.: procjena raširenosti demencije u Europi).

(53)  Komunikacija Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljena „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, str. 20.

(55)  Eurostat, „Farmers and the agricultural labour force – statistics” (Poljoprivrednici i radna snagau poljoprivredi – statistika), podaci prikupljeni u studenom 2018.

---

četvrtak, 8. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Izrada smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba”),

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe o uvjetovanosti (EU, Euratom) 2020/2092 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe o uvjetovanosti (EU, Euratom) 2020/2092 (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (5) (Financijska uredba), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (5) (Financijska uredba),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A9-0226/2021),

| A. | budući da je mehanizam uvjetovanosti utvrđen Uredbom bio dio općeg političkog dogovora o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021. – 2027., o planu za oporavak Next Generation EU i o Odluci o vlastitim sredstvima (6) te da njegovu primjenu ne bi trebalo odgađati, posebno u pogledu primjene navedenih instrumenata; |
| --- | --- |

A.

budući da je mehanizam uvjetovanosti utvrđen Uredbom bio dio općeg političkog dogovora o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021. – 2027., o planu za oporavak Next Generation EU i o Odluci o vlastitim sredstvima (6) te da njegovu primjenu ne bi trebalo odgađati, posebno u pogledu primjene navedenih instrumenata;

| B. | budući da iznosi VFO-a za razdoblje od 2021. do 2027. i plana Next Generation EU predstavljaju dosad nezabilježen proračun za EU u njegovoj povijesti, kojemu je cilj poduprijeti gospodarski i socijalni oporavak EU-a nakon posljedica pandemije bolesti COVID-19 te stoga više nego ikad prije iziskuje pravodobnu i pravilnu primjenu načela dobrog financijskog upravljanja, kao i zaštitu financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da iznosi VFO-a za razdoblje od 2021. do 2027. i plana Next Generation EU predstavljaju dosad nezabilježen proračun za EU u njegovoj povijesti, kojemu je cilj poduprijeti gospodarski i socijalni oporavak EU-a nakon posljedica pandemije bolesti COVID-19 te stoga više nego ikad prije iziskuje pravodobnu i pravilnu primjenu načela dobrog financijskog upravljanja, kao i zaštitu financijskih interesa EU-a;

| C. | budući da je u skladu s Uredbom poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za poštovanje načelâ dobrog financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je u skladu s Uredbom poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za poštovanje načelâ dobrog financijskog upravljanja;

| D. | budući da je Uredba stupila na snagu 1. siječnja 2021., da je u cijelosti obvezujuća i da se od tog datuma izravno primjenjuje u svim državama članicama i na sva plaćanja izvršena od stupanja na snagu Uredbe; |
| --- | --- |

D.

budući da je Uredba stupila na snagu 1. siječnja 2021., da je u cijelosti obvezujuća i da se od tog datuma izravno primjenjuje u svim državama članicama i na sva plaćanja izvršena od stupanja na snagu Uredbe;

| E. | budući da je Komisija odlučila da će se pridržavati neobvezujućih zaključaka Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. i izjavila da će izraditi smjernice za primjenu Uredbe; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija odlučila da će se pridržavati neobvezujućih zaključaka Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. i izjavila da će izraditi smjernice za primjenu Uredbe;

| F. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe zatražio od Komisije da donese smjernice najkasnije do 1. lipnja 2021. i nakon savjetovanja s Parlamentom; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe zatražio od Komisije da donese smjernice najkasnije do 1. lipnja 2021. i nakon savjetovanja s Parlamentom;

| G. | budući da će se o temi „Vrijednosti i prava, vladavina prava i sigurnost” raspravljati na Konferenciji o budućnosti Europe, što će omogućiti temeljito promišljanje o alatima Unije za praćenje, sprečavanje i postupanje u slučaju povreda načela EU-a, uključujući vladavinu prava; |
| --- | --- |

G.

budući da će se o temi „Vrijednosti i prava, vladavina prava i sigurnost” raspravljati na Konferenciji o budućnosti Europe, što će omogućiti temeljito promišljanje o alatima Unije za praćenje, sprečavanje i postupanje u slučaju povreda načela EU-a, uključujući vladavinu prava;

1.

izražava žaljenje zbog toga što je Komisija odlučila izraditi smjernice za primjenu Uredbe; ponavlja svoje stajalište da je tekst Uredbe jasan i da za njegovu primjenu nije potrebno dodatno tumačenje, kao i to da suzakonodavci nisu u tu svrhu delegirali nikakve ovlasti Komisiji; prima na znanje nacrt teksta smjernica koje je Komisija podijelila s Parlamentom i državama članicama;

2.

ističe da smjernice nisu pravno obvezujuće; izražava razočaranje zbog činjenice da Komisija odstupa od svoje uobičajene prakse izrade smjernica za primjenu pravnog akta samo u slučajevima kada je nakon provedbe akta u praksi nakon određenog razdoblja vidljiva potreba za smjernicama; ističe da postupak izrade smjernica ni u kojem slučaju ne smije uzrokovati daljnje odgađanje primjene Uredbe;

3.

podsjeća da se smjernicama ne može izmijeniti, proširiti ili suziti tekst Uredbe; naglašava da smjernice, kako bi imale ikakvu dodanu vrijednost, moraju razjasniti kako će se zakonodavne odredbe Uredbe primjenjivati u praksi i stoga moraju pravovremeno opisivati postupak, definicije i metodologiju koju će Komisija primjenjivati;

4.

izražava duboko žaljenje zbog činjenice da Komisija nije ispunila svoje obveze u skladu s Uredbom do 1. lipnja 2021., roka koji je utvrdio Parlament, uključujući obveze u pogledu izrade smjernica; pozdravlja činjenicu da je 23. lipnja 2021. predsjednik Parlamenta pozvao Komisiju da poduzme mjere na temelju članka 265. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako bi ispunila svoje obveze i zajamčila potpunu i trenutačnu primjenu Uredbe;

5.

smatra da Komisija nije učinkovito iskoristila vrijeme od stupanja na snagu Uredbe; apelira na Komisiju da izbjegne bilo kakve daljnje odgode u primjeni Uredbe te da brzo i temeljito istraži sve potencijalne slučajeve povrede načelâ vladavine prava u državama članicama koje na dovoljno izravan način utječu, ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati, na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije; ponavlja da je zbog stanja u nekim državama članicama već sada potrebno hitno djelovanje u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe, i to slanjem pisane obavijesti tim državama članicama i obavješćivanjem Parlamenta o tome;

6.

podsjeća na to da se u političkim smjernicama Komisije za razdoblje 2019. – 2024. navodi da „moramo beskompromisno štititi naše temeljne vrijednosti” i da se na razini EU-a jamči korištenje cijelog instrumentarija kojim Unija raspolaže; podsjeća da je u skladu s člankom 17. stavkom 3. UEU-a Komisija „u potpunosti neovisna” te da u skladu s člankom 245. UFEU-a „članovi Komisije ne traže i ne primaju naputke od bilo koje vlade”; podsjeća, nadalje, da je u skladu s člankom 17. stavkom 8. UEU-a „Komisija odgovorna Europskom parlamentu”;

7.

zahtijeva od Komisije da redovito i proaktivno, najmanje dva puta godišnje, izvješćuje Parlament o novim i aktualnim slučajevima koji su predmet istrage, te da što je prije moguće počne s prvim slučajevima;

8.

obvezuje se da će pomno pratiti provedbu Uredbe kad god se pojave zabrinutosti u vezi s mogućim povredama načela vladavine prava u državama članicama koje su obuhvaćene njezinim područjem primjene; nastojat će organizirati redovne sjednice za praćenje provedbe Uredbe u vodećim odborima, pod vodstvom izvjestiteljâ; poziva Komisiju da pružanjem detaljnih informacija pravovremeno reagira na nadzor koji provode vodeći odbori;

Povrede načelâ vladavine prava

Povrede načelâ vladavine prava

| 9. | ističe da se Uredba primjenjuje i na pojedinačne slučajeve povrede načelâ vladavine prava kao i na sustavne povrede koje su raširene ili su posljedica učestalih praksi i propusta javnih tijela ili općih mjera koje su donijela ta tijela; |
| --- | --- |

9.

ističe da se Uredba primjenjuje i na pojedinačne slučajeve povrede načelâ vladavine prava kao i na sustavne povrede koje su raširene ili su posljedica učestalih praksi i propusta javnih tijela ili općih mjera koje su donijela ta tijela;

| 10. | poziva Komisiju da u smjernicama pojasni da su povrede vladavine prava u nekoj od država članica koje proizlaze iz odluka ili događaja do kojih je došlo prije 1. siječnja 2021. i dalje obuhvaćene područjem primjene Uredbe dokle god je njihov učinak i dalje u tijeku; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da u smjernicama pojasni da su povrede vladavine prava u nekoj od država članica koje proizlaze iz odluka ili događaja do kojih je došlo prije 1. siječnja 2021. i dalje obuhvaćene područjem primjene Uredbe dokle god je njihov učinak i dalje u tijeku;

| 11. | posebno skreće pozornost na indikativni popis povreda načelâ vladavine prava iz članka 3. Uredbe; apelira na Komisiju da istraži moguće slučajeve povreda uvrštenih na taj popis u državama članicama, pri čemu ističe da bi i druge prakse ili propusti javnih tijela mogli biti relevantni; napominje da izvješće Komisije o vladavini prava za 2020. već sadržava naznake povreda u nekoliko država članica koje bi mogle biti relevantne za aktiviranje Uredbe; |
| --- | --- |

11.

posebno skreće pozornost na indikativni popis povreda načelâ vladavine prava iz članka 3. Uredbe; apelira na Komisiju da istraži moguće slučajeve povreda uvrštenih na taj popis u državama članicama, pri čemu ističe da bi i druge prakse ili propusti javnih tijela mogli biti relevantni; napominje da izvješće Komisije o vladavini prava za 2020. već sadržava naznake povreda u nekoliko država članica koje bi mogle biti relevantne za aktiviranje Uredbe;

| 12. | ističe da se vrstama ponašanja subjekata iz država članica koje su relevantne za primjenu sustava uvjetovanosti iz članka 4. Uredbe ne isključuje potencijalna relevantnost drugih situacija ili ponašanja tijela koja su važna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

12.

ističe da se vrstama ponašanja subjekata iz država članica koje su relevantne za primjenu sustava uvjetovanosti iz članka 4. Uredbe ne isključuje potencijalna relevantnost drugih situacija ili ponašanja tijela koja su važna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije;

| 13. | naglašava važnost suradnje između institucija EU-a, država članica, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); podsjeća da nedjelotvorna ili nepravodobna suradnja s EPPO-om i OLAF-om potencijalno predstavlja osnovu za djelovanje u okviru Uredbe; ističe da u slučaju EPPO-a učinkovita i pravodobna suradnja podrazumijeva ne samo obvezu nacionalnih tijela da aktivno pomažu i podupiru kaznene istrage i kazneni progon EPPO-a, nego i obvezu nacionalne vlade da osigura da se njezini europski i delegirani tužitelji imenuju pravovremeno i na nepristran način; također smatra da sustavni nedostatak postupanja u skladu s preporukama OLAF-a potencijalno predstavlja propust u skladu s Uredbom; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost suradnje između institucija EU-a, država članica, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); podsjeća da nedjelotvorna ili nepravodobna suradnja s EPPO-om i OLAF-om potencijalno predstavlja osnovu za djelovanje u okviru Uredbe; ističe da u slučaju EPPO-a učinkovita i pravodobna suradnja podrazumijeva ne samo obvezu nacionalnih tijela da aktivno pomažu i podupiru kaznene istrage i kazneni progon EPPO-a, nego i obvezu nacionalne vlade da osigura da se njezini europski i delegirani tužitelji imenuju pravovremeno i na nepristran način; također smatra da sustavni nedostatak postupanja u skladu s preporukama OLAF-a potencijalno predstavlja propust u skladu s Uredbom;

| 14. | podsjeća da utvrđivanje povreda načelâ vladavine prava zahtijeva objektivnu, nepristranu, pravednu i temeljitu kvalitativnu procjenu Komisije, u kojoj bi se trebale uzeti u obzir relevantne informacije iz dostupnih izvora i priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije i nadležnih nacionalnih i međunarodnih sudova kao što je Europski sud za ljudska prava, izvješća Revizorskog suda, godišnje izvješće Komisije o vladavini prava i Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, izvješća OLAF-a i EPPO-a, te zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija i mreža, uključujući tijela Vijeća Europe kao što su Skupina država protiv korupcije (GRECO) i Venecijanska komisija, a posebno njezin popis kriterija za vladavinu prava, te Europske mreže vrhovnih sudova i Europske mreže pravosudnih vijeća; poziva Komisiju da pruži informacije o tome na koji će način skupljati, analizirati i procjenjivati te informacije prilikom prikupljanja argumenata; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da utvrđivanje povreda načelâ vladavine prava zahtijeva objektivnu, nepristranu, pravednu i temeljitu kvalitativnu procjenu Komisije, u kojoj bi se trebale uzeti u obzir relevantne informacije iz dostupnih izvora i priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije i nadležnih nacionalnih i međunarodnih sudova kao što je Europski sud za ljudska prava, izvješća Revizorskog suda, godišnje izvješće Komisije o vladavini prava i Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, izvješća OLAF-a i EPPO-a, te zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija i mreža, uključujući tijela Vijeća Europe kao što su Skupina država protiv korupcije (GRECO) i Venecijanska komisija, a posebno njezin popis kriterija za vladavinu prava, te Europske mreže vrhovnih sudova i Europske mreže pravosudnih vijeća; poziva Komisiju da pruži informacije o tome na koji će način skupljati, analizirati i procjenjivati te informacije prilikom prikupljanja argumenata;

| 15. | smatra, osobito, da je godišnje izvješće Komisije o vladavini prava objektivna, nepristrana, pravedna i kvalitativna procjena povreda načelâ vladavine prava kao i ključan izvor informacija za ocjenu Komisije u skladu s Uredbom; poziva Komisiju da u svoje godišnje izvješće o vladavini prava uključi dio posvećen slučajevima u kojima bi povrede vladavine prava u nekoj državi članici na dovoljno izravan način mogle utjecati, ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati, na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije te da u svojim smjernicama obrazloži na koji će se način godišnje izvješće sustavno koristiti za ocjenu Komisije u skladu s Uredbom; |
| --- | --- |

15.

smatra, osobito, da je godišnje izvješće Komisije o vladavini prava objektivna, nepristrana, pravedna i kvalitativna procjena povreda načelâ vladavine prava kao i ključan izvor informacija za ocjenu Komisije u skladu s Uredbom; poziva Komisiju da u svoje godišnje izvješće o vladavini prava uključi dio posvećen slučajevima u kojima bi povrede vladavine prava u nekoj državi članici na dovoljno izravan način mogle utjecati, ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati, na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije te da u svojim smjernicama obrazloži na koji će se način godišnje izvješće sustavno koristiti za ocjenu Komisije u skladu s Uredbom;

| 16. | poziva Komisiju da utvrdi jasan i precizan sustav za podnošenje pritužbi pristupačan korisnicima te da odredi rokove za odgovore Komisije na pritužbe; ističe da civilno društvo, uključujući neovisne nevladine organizacije i građane, te istraživačko novinarstvo i mediji čiji je rad utemeljen na činjenicama imaju vodeću ulogu u utvrđivanju mogućih povreda vladavine prava na lokalnoj i nacionalnoj razini te bi stoga trebali biti uključeni u izvješćivanje o njima; podsjeća da se Uredba treba primjenjivati na način kojim se jamči zaštita osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, u skladu s načelima utvrđenima u Direktivi (EU) 2019/1937 (7); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da utvrdi jasan i precizan sustav za podnošenje pritužbi pristupačan korisnicima te da odredi rokove za odgovore Komisije na pritužbe; ističe da civilno društvo, uključujući neovisne nevladine organizacije i građane, te istraživačko novinarstvo i mediji čiji je rad utemeljen na činjenicama imaju vodeću ulogu u utvrđivanju mogućih povreda vladavine prava na lokalnoj i nacionalnoj razini te bi stoga trebali biti uključeni u izvješćivanje o njima; podsjeća da se Uredba treba primjenjivati na način kojim se jamči zaštita osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, u skladu s načelima utvrđenima u Direktivi (EU) 2019/1937 (7

| 17. | podsjeća da se mjere u okviru Uredbe poduzimaju ako povrede načelâ vladavine prava u državi članici na dovoljno izravan način utječu, ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati, na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili na zaštitu financijskih interesa Unije; ističe da to podrazumijeva sveobuhvatan i proaktivan pristup Komisije, koji se temelji na riziku, kako bi se zaštitila potrošnja Unije čak i prije same isplate sredstava; |
| --- | --- |

17.

podsjeća da se mjere u okviru Uredbe poduzimaju ako povrede načelâ vladavine prava u državi članici na dovoljno izravan način utječu, ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati, na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili na zaštitu financijskih interesa Unije; ističe da to podrazumijeva sveobuhvatan i proaktivan pristup Komisije, koji se temelji na riziku, kako bi se zaštitila potrošnja Unije čak i prije same isplate sredstava;

| 18. | podsjeća na to da su područjem primjene Uredbe obuhvaćene aktivnosti svih vladinih tijela, uključujući organizacije država članica osnovane kao javnopravno tijelo ili kao tijelo uređeno privatnim pravom kojem je povjerena zadaća pružanja javnih usluga, kako je utvrđeno u Financijskoj uredbi; ističe da se promjenama u načinu upravljanja subjekta kojem je povjerena zadaća pružanja javnih usluga u državi članici taj subjekt ne može izuzeti od obveze poštovanja Uredbe; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na to da su područjem primjene Uredbe obuhvaćene aktivnosti svih vladinih tijela, uključujući organizacije država članica osnovane kao javnopravno tijelo ili kao tijelo uređeno privatnim pravom kojem je povjerena zadaća pružanja javnih usluga, kako je utvrđeno u Financijskoj uredbi; ističe da se promjenama u načinu upravljanja subjekta kojem je povjerena zadaća pružanja javnih usluga u državi članici taj subjekt ne može izuzeti od obveze poštovanja Uredbe;

Zaštita proračuna Unije

Zaštita proračuna Unije

| 19. | ističe jasnu poveznicu između poštovanja vladavine prava i učinkovitog izvršenja proračuna Unije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja: ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti, kao što je utvrđeno u Financijskoj uredbi; podsjeća da u skladu s člankom 5. Uredbe „Komisija provjerava poštuje li se primjenjivo pravo i prema potrebi poduzima sve odgovarajuće mjere za zaštitu proračuna Unije”; |
| --- | --- |

19.

ističe jasnu poveznicu između poštovanja vladavine prava i učinkovitog izvršenja proračuna Unije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja: ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti, kao što je utvrđeno u Financijskoj uredbi; podsjeća da u skladu s člankom 5. Uredbe „Komisija provjerava poštuje li se primjenjivo pravo i prema potrebi poduzima sve odgovarajuće mjere za zaštitu proračuna Unije”;

| 20. | podsjeća da se u Uredbi pruža jasna definicija vladavine prava, koja se mora tumačiti u svjetlu ostalih vrijednosti i načela Unije, uključujući temeljna prava i nediskriminaciju; smatra da kontinuirane povrede demokracije i temeljnih prava, uključujući diskriminaciju manjina, napade na slobodu medija i slobodu udruživanja i okupljanja, provedene uz potporu države, utječu na projekte koje države članice odluče financirati sredstvima Unije, zbog čega mogu imati dovoljno izravan učinak na zaštitu financijskih interesa Unije; poziva Komisiju da to uzme u obzir u svojim smjernicama; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da se u Uredbi pruža jasna definicija vladavine prava, koja se mora tumačiti u svjetlu ostalih vrijednosti i načela Unije, uključujući temeljna prava i nediskriminaciju; smatra da kontinuirane povrede demokracije i temeljnih prava, uključujući diskriminaciju manjina, napade na slobodu medija i slobodu udruživanja i okupljanja, provedene uz potporu države, utječu na projekte koje države članice odluče financirati sredstvima Unije, zbog čega mogu imati dovoljno izravan učinak na zaštitu financijskih interesa Unije; poziva Komisiju da to uzme u obzir u svojim smjernicama;

| 21. | podsjeća da su mjere u okviru Uredbe osobito, ali ne isključivo, potrebne u slučajevima u kojima drugi postupci utvrđeni u Financijskoj uredbi, Uredbi o zajedničkim odredbama i ostalom sektorskom zakonodavstvu ne bi omogućili učinkovitiju zaštitu proračuna Unije; ističe da to ne znači da se Uredba treba smatrati krajnjom mjerom, već da Komisija može primijeniti širok raspon postupaka za zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući Uredbu, koji se biraju na temelju pojedinačnih slučajeva i primjenjuju usporedno ako je to potrebno, ovisno o njihovoj učinkovitosti i djelotvornosti; poziva Komisiju da utvrdi način rada te postupovne i tehničke standarde koje će koristiti pri odabiru instrumenata koje će primjenjivati; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da su mjere u okviru Uredbe osobito, ali ne isključivo, potrebne u slučajevima u kojima drugi postupci utvrđeni u Financijskoj uredbi, Uredbi o zajedničkim odredbama i ostalom sektorskom zakonodavstvu ne bi omogućili učinkovitiju zaštitu proračuna Unije; ističe da to ne znači da se Uredba treba smatrati krajnjom mjerom, već da Komisija može primijeniti širok raspon postupaka za zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući Uredbu, koji se biraju na temelju pojedinačnih slučajeva i primjenjuju usporedno ako je to potrebno, ovisno o njihovoj učinkovitosti i djelotvornosti; poziva Komisiju da utvrdi način rada te postupovne i tehničke standarde koje će koristiti pri odabiru instrumenata koje će primjenjivati;

| 22. | ističe da Uredba obuhvaća sve fondove Unije te se primjenjuje i na sustavne povrede, kao i na slučajeve ozbiljnog rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije, koje bi bilo teško adresirati drugim postupcima Unije koji se primjenjuju samo na posebne programe potrošnje i koji se odnose na već nastale učinke na proračun; ističe da je Uredba jedini zakonodavni akt EU-a kojim se poštovanje vladavine prava povezuje s proračunom EU-a; stoga smatra da bi se njezine jedinstvene odredbe trebale u potpunosti primjenjivati kako bi se, osim zaštite financija EU-a, osigurala i dodatna zaštita vladavine prava; |
| --- | --- |

22.

ističe da Uredba obuhvaća sve fondove Unije te se primjenjuje i na sustavne povrede, kao i na slučajeve ozbiljnog rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije, koje bi bilo teško adresirati drugim postupcima Unije koji se primjenjuju samo na posebne programe potrošnje i koji se odnose na već nastale učinke na proračun; ističe da je Uredba jedini zakonodavni akt EU-a kojim se poštovanje vladavine prava povezuje s proračunom EU-a; stoga smatra da bi se njezine jedinstvene odredbe trebale u potpunosti primjenjivati kako bi se, osim zaštite financija EU-a, osigurala i dodatna zaštita vladavine prava;

| 23. | ističe da sustavne povrede, primjerice one koje utječu na funkcioniranje pravosuđa, neovisnost sudaca i pravosuđa te neutralnost javnih tijela, ili na pravilno funkcioniranje tijela s mandatom za sprečavanje i suzbijanje korupcije, prijevare, utaje poreza i sukoba interesa, ili one kojima se krši načelo nesmanjivanja razine zaštite (8), općenito imaju dovoljno izravan učinak na pravilno upravljanje sredstvima Unije, njihovu potrošnju i nadzor nad njima; poziva Komisiju da pojasni kriterije prema kojima se izriču mjere u slučajevima sustavnih povreda; |
| --- | --- |

23.

ističe da sustavne povrede, primjerice one koje utječu na funkcioniranje pravosuđa, neovisnost sudaca i pravosuđa te neutralnost javnih tijela, ili na pravilno funkcioniranje tijela s mandatom za sprečavanje i suzbijanje korupcije, prijevare, utaje poreza i sukoba interesa, ili one kojima se krši načelo nesmanjivanja razine zaštite (8

Donošenje mjera

Donošenje mjera

| 24. | podsjeća da su u člancima 6. i 7. Uredbe utvrđeni svi koraci i precizan vremenski raspored za donošenje i ukidanje mjera u skladu s Uredbom; ističe da se postupkom za donošenje i ukidanje mjera poštuju načela objektivnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja prema državama članicama te da se on provodi na osnovi nepristranog pristupa koji se temelji na dokazima; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da su u člancima 6. i 7. Uredbe utvrđeni svi koraci i precizan vremenski raspored za donošenje i ukidanje mjera u skladu s Uredbom; ističe da se postupkom za donošenje i ukidanje mjera poštuju načela objektivnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja prema državama članicama te da se on provodi na osnovi nepristranog pristupa koji se temelji na dokazima;

| 25. | napominje da se člankom 6. stavkom 4. Uredbe Komisiji omogućava da i prije i poslije slanja pisane obavijesti zatraži dodatne informacije u svrhu procjene koju provodi; naglašava da bi takvi zahtjevi prije pisane obavijesti trebali biti iznimni i podnositi se u izvanrednim slučajevima kako se ne bi ugrozio precizan vremenski raspored za donošenje mjera predviđenih Uredbom; |
| --- | --- |

25.

napominje da se člankom 6. stavkom 4. Uredbe Komisiji omogućava da i prije i poslije slanja pisane obavijesti zatraži dodatne informacije u svrhu procjene koju provodi; naglašava da bi takvi zahtjevi prije pisane obavijesti trebali biti iznimni i podnositi se u izvanrednim slučajevima kako se ne bi ugrozio precizan vremenski raspored za donošenje mjera predviđenih Uredbom;

| 26. | podsjeća da je Vijeće obvezno reagirati na svaki prijedlog Komisije o donošenju odgovarajućih mjera u skladu s Uredbom u roku od mjesec dana, koji se u iznimnim okolnostima može produljiti za najviše dva dodatna mjeseca; smatra da bi Komisija trebala osigurati da se ta vremenska ograničenja u potpunosti poštuju kako bi se donijela pravovremena odluka; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će osigurati usklađen pristup i dosljednu primjenu proračunske uvjetovanosti u svim svojim glavnim upravama; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da je Vijeće obvezno reagirati na svaki prijedlog Komisije o donošenju odgovarajućih mjera u skladu s Uredbom u roku od mjesec dana, koji se u iznimnim okolnostima može produljiti za najviše dva dodatna mjeseca; smatra da bi Komisija trebala osigurati da se ta vremenska ograničenja u potpunosti poštuju kako bi se donijela pravovremena odluka; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će osigurati usklađen pristup i dosljednu primjenu proračunske uvjetovanosti u svim svojim glavnim upravama;

| 27. | smatra da je transparentnost ključna za jačanje povjerenja država članica i građana u mehanizam uvjetovanosti; ističe da procjena pojedinačnih ili sustavnih povreda načelâ vladavine prava zahtijeva nepristrano, pravedno i objektivno postupanje prema državama članicama, uključujući nepristrane istrage koje se temelje na dokazima; ističe da bi stoga svaki korak u postupku utvrđenom u Uredbi trebalo poduzimati na potpuno transparentan način; poziva Komisiju da uvede pravila o transparentnosti i načela koja će primjenjivati pri aktivaciji mehanizma uvjetovanosti; |
| --- | --- |

27.

smatra da je transparentnost ključna za jačanje povjerenja država članica i građana u mehanizam uvjetovanosti; ističe da procjena pojedinačnih ili sustavnih povreda načelâ vladavine prava zahtijeva nepristrano, pravedno i objektivno postupanje prema državama članicama, uključujući nepristrane istrage koje se temelje na dokazima; ističe da bi stoga svaki korak u postupku utvrđenom u Uredbi trebalo poduzimati na potpuno transparentan način; poziva Komisiju da uvede pravila o transparentnosti i načela koja će primjenjivati pri aktivaciji mehanizma uvjetovanosti;

| 28. | podsjeća da mjere u okviru Uredbe trebaju biti razmjerne, u svjetlu stvarnog ili potencijalnog učinka na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije, uzimajući u obzir prirodu, trajanje, ozbiljnost i opseg povreda načelâ vladavine prava; smatra da će, u načelu, ozbiljnost tog učinka odražavati ozbiljnost povrede; |
| --- | --- |

28.

podsjeća da mjere u okviru Uredbe trebaju biti razmjerne, u svjetlu stvarnog ili potencijalnog učinka na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije, uzimajući u obzir prirodu, trajanje, ozbiljnost i opseg povreda načelâ vladavine prava; smatra da će, u načelu, ozbiljnost tog učinka odražavati ozbiljnost povrede;

Zaštita krajnjih primatelja i korisnika

Zaštita krajnjih primatelja i korisnika

| 29. | podsjeća da je u skladu s Uredbom ključno na odgovarajući način zaštititi legitimni interes krajnjih primatelja i korisnika; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da je u skladu s Uredbom ključno na odgovarajući način zaštititi legitimni interes krajnjih primatelja i korisnika;

| 30. | podsjeća da, osim ako u odluci o donošenju mjera nije navedeno drugačije, nametanje odgovarajućih mjera u skladu s Uredbom ne utječe na obveze država članica prema legitimnim krajnjim primateljima i korisnicima, uključujući obvezu plaćanja; |
| --- | --- |

30.

podsjeća da, osim ako u odluci o donošenju mjera nije navedeno drugačije, nametanje odgovarajućih mjera u skladu s Uredbom ne utječe na obveze država članica prema legitimnim krajnjim primateljima i korisnicima, uključujući obvezu plaćanja;

| 31. | naglašava da bi, u slučajevima kao što su teška korupcija, nepotizam, sustavna prijevara, nezakonite veze s političkim strankama i sukobi interesa, a posebno u slučajevima otkrivenima u okviru sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES), utvrđenog u Financijskoj uredbi, ili u slučajevima pod istragom OLAF-a ili EPPO-a, Komisija trebala na osnovi pojedinačnog slučaja pažljivo ocijeniti treba li nastaviti s plaćanjima krajnjim primateljima i korisnicima; |
| --- | --- |

31.

naglašava da bi, u slučajevima kao što su teška korupcija, nepotizam, sustavna prijevara, nezakonite veze s političkim strankama i sukobi interesa, a posebno u slučajevima otkrivenima u okviru sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES), utvrđenog u Financijskoj uredbi, ili u slučajevima pod istragom OLAF-a ili EPPO-a, Komisija trebala na osnovi pojedinačnog slučaja pažljivo ocijeniti treba li nastaviti s plaćanjima krajnjim primateljima i korisnicima;

| 32. | poziva Komisiju da provede članak 5. stavak 4. Uredbe i da što prije uspostavi internetsku stranicu ili portal s informacijama i smjernicama namijenjenima krajnjim primateljima i korisnicima te s odgovarajućim alatima, primjerice jednostavnim, laganim za upotrebu i strukturiranim obrascem za podnošenje pritužbe, preko kojih krajnji primatelji i korisnici mogu obavijestiti Komisiju o bilo kakvoj povredi pravne obveze nastavka izvršavanja plaćanja nakon uvođenja mjera u skladu s Uredbom; poziva Komisiju da objasni kako će provesti učinkovit i djelotvoran mehanizam usklađivanja za podnositelje zahtjeva, primatelje i korisnike; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da provede članak 5. stavak 4. Uredbe i da što prije uspostavi internetsku stranicu ili portal s informacijama i smjernicama namijenjenima krajnjim primateljima i korisnicima te s odgovarajućim alatima, primjerice jednostavnim, laganim za upotrebu i strukturiranim obrascem za podnošenje pritužbe, preko kojih krajnji primatelji i korisnici mogu obavijestiti Komisiju o bilo kakvoj povredi pravne obveze nastavka izvršavanja plaćanja nakon uvođenja mjera u skladu s Uredbom; poziva Komisiju da objasni kako će provesti učinkovit i djelotvoran mehanizam usklađivanja za podnositelje zahtjeva, primatelje i korisnike;

| 33. | naglašava da se u okviru podijeljenog upravljanja ne može smatrati da mjere donesene u skladu s Uredbom utječu na dostupnost sredstava za isplatu legitimnih zahtjeva korisnicima; podsjeća, također, da države članice na koje se mjere odnose moraju redovito izvješćivati Komisiju o ispunjavanju svojih obveza prema krajnjim primateljima ili korisnicima; |
| --- | --- |

33.

naglašava da se u okviru podijeljenog upravljanja ne može smatrati da mjere donesene u skladu s Uredbom utječu na dostupnost sredstava za isplatu legitimnih zahtjeva korisnicima; podsjeća, također, da države članice na koje se mjere odnose moraju redovito izvješćivati Komisiju o ispunjavanju svojih obveza prema krajnjim primateljima ili korisnicima;

| 34. | poziva Komisiju da analizira sve informacije koje su joj na raspolaganju, uključujući putem digitalnih alata za praćenje, te da učini sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da se svi iznosi koje vladina tijela ili države članice zakonski duguju uistinu isplate krajnjim primateljima i korisnicima, što može podrazumijevati provedbu financijskih ispravaka smanjenjem potpore Unije programima u skladu s primjenjivim sektorskim i financijskim pravilima; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da analizira sve informacije koje su joj na raspolaganju, uključujući putem digitalnih alata za praćenje, te da učini sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da se svi iznosi koje vladina tijela ili države članice zakonski duguju uistinu isplate krajnjim primateljima i korisnicima, što može podrazumijevati provedbu financijskih ispravaka smanjenjem potpore Unije programima u skladu s primjenjivim sektorskim i financijskim pravilima;

| 35. | traži od Komisije da prijedloge Parlamenta uvrsti u konačnu verziju smjernica; |
| --- | --- |

35.

traži od Komisije da prijedloge Parlamenta uvrsti u konačnu verziju smjernica;

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

36.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

5

(6)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom, (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

7

(8)  Presuda Suda od 20. travnja 2021., Repubblika protiv Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, točke 59. – 64.

8

Repubblika

Il-Prim Ministru

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. veljače 2012. o dosljednoj politici prema režimima u odnosu na koje EU primjenjuje restriktivne mjere kada njihovi čelnici ostvaruju osobne i trgovinske interese unutar granica EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. veljače 2012. o dosljednoj politici prema režimima u odnosu na koje EU primjenjuje restriktivne mjere kada njihovi čelnici ostvaruju osobne i trgovinske interese unutar granica EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenja ljudskih prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenja ljudskih prava (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a za uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškim kršenjima ljudskih prava, uključujući svoju Rezoluciju od 4. rujna 2008. o ocjeni sankcija EU-a predviđenih u okviru mjera i politika EU-a u području ljudskih prava (3), svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (4) i svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a za uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškim kršenjima ljudskih prava, uključujući svoju Rezoluciju od 4. rujna 2008. o ocjeni sankcija EU-a predviđenih u okviru mjera i politika EU-a u području ljudskih prava (3), svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (4) i svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2019. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2019. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (7) i svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (7) i svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir sve svoje rezolucije o kršenjima ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) u skladu s člankom 144. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sve svoje rezolucije o kršenjima ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) u skladu s člankom 144. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir poglavlje 2. glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o donošenju sankcija u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlje 2. glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o donošenju sankcija u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP),

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji o načelima međunarodnog djelovanja Unije, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji o načelima međunarodnog djelovanja Unije, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava,

| — | uzimajući u obzir posebne odredbe članka 31. stavka 2. UEU-a o ZVSP-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebne odredbe članka 31. stavka 2. UEU-a o ZVSP-u,

| — | uzimajući u obzir članak 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o donošenju sankcija protiv trećih zemalja kao i protiv pojedinaca, skupina i nedržavnih subjekata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o donošenju sankcija protiv trećih zemalja kao i protiv pojedinaca, skupina i nedržavnih subjekata,

| — | uzimajući u obzir izjavu br. 25 Ugovora iz Lisabona o potrebi da se osiguraju odgovarajuća procesna prava pojedinaca ili subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja EU-a ili mjere EU-a za borbu protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu br. 25 Ugovora iz Lisabona o potrebi da se osiguraju odgovarajuća procesna prava pojedinaca ili subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja EU-a ili mjere EU-a za borbu protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir zajednički prijedlog Komisije i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. listopada 2020. o mjerama ograničavanja protiv ozbiljnih kršenja i povreda ljudskih prava (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički prijedlog Komisije i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. listopada 2020. o mjerama ograničavanja protiv ozbiljnih kršenja i povreda ljudskih prava (JOIN(2020)0020),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (9) i Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (10) od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (9) i Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (10) od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/371 od 2. ožujka 2021. (11) i Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/478 od 22. ožujka 2021. (12) o provedbi Uredbe (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/371 od 2. ožujka 2021. (11) i Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/478 od 22. ožujka 2021. (12) o provedbi Uredbe (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (13),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (14),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2020. o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2020. o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024.,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a o ljudskim pravima i demokraciji iz 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a o ljudskim pravima i demokraciji iz 2012.;

| — | uzimajući u obzir Smjernice Komisije o provedbi određenih odredbi Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 (C(2020)9432) od 17. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Komisije o provedbi određenih odredbi Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 (C(2020)9432) od 17. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te ostale ugovore i instrumente UN-a u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te ostale ugovore i instrumente UN-a u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije i političku deklaraciju s posebne sjednice Opće skupštine o izazovima i mjerama za sprečavanje i suzbijanje korupcije te jačanje međunarodne suradnje, održane od 2. do 4. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije i političku deklaraciju s posebne sjednice Opće skupštine o izazovima i mjerama za sprečavanje i suzbijanje korupcije te jačanje međunarodne suradnje, održane od 2. do 4. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju od 26. travnja 2018. naslovljenu „Ciljane sankcije protiv pojedinaca zbog teških kršenja ljudskih prava – utjecaj, trendovi i mogućnosti na razini EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju od 26. travnja 2018. naslovljenu „Ciljane sankcije protiv pojedinaca zbog teških kršenja ljudskih prava – utjecaj, trendovi i mogućnosti na razini EU-a”,

| — | uzimajući u obzir odluku kaznenog vijeća španjolskog Vrhovnog suda od 26. studenoga 2020. u pogledu Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2074 od 13. studenoga 2017. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku kaznenog vijeća španjolskog Vrhovnog suda od 26. studenoga 2020. u pogledu Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2074 od 13. studenoga 2017. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (15),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Globalnom režimu sankcija EU-a za ljudska prava (europski Zakon Magnicki) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 i O-000048/2021 – B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Globalnom režimu sankcija EU-a za ljudska prava (europski Zakon Magnicki) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 i O-000048/2021 – B9-0029/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za vanjske poslove,

| A. | budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se Unija u svojem djelovanju rukovodi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, jednakosti i solidarnosti te poštovanjem načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se Unija u svojem djelovanju rukovodi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, jednakosti i solidarnosti te poštovanjem načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava;

| B. | budući da u skladu s člankom 215. UFEU-a EU usvaja sankcije, ili kao vlastite mjere EU-a (tj. samostalne sankcije) i/ili radi provedbe rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, u slučajevima kada zemlje izvan EU-a, fizičke ili pravne osobe, skupine ili nedržavni subjekti ne poštuju međunarodno pravo ili ljudska prava, ili provode politike ili radnje kojima se ne poštuju vladavina prava ili demokratska načela; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 215. UFEU-a EU usvaja sankcije, ili kao vlastite mjere EU-a (tj. samostalne sankcije) i/ili radi provedbe rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, u slučajevima kada zemlje izvan EU-a, fizičke ili pravne osobe, skupine ili nedržavni subjekti ne poštuju međunarodno pravo ili ljudska prava, ili provode politike ili radnje kojima se ne poštuju vladavina prava ili demokratska načela;

| C. | budući da se u Komunikaciji Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenoj „Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti” (COM(2021)0032) navode mjere za poboljšanje učinkovitosti sankcija EU-a kako se iste ne bi zaobilazile ili potkopavale te uspostavlja pritom repozitorij za razmjenu informacija o sankcijama, kao i plan za prelazak s otkrivanja sistemskog nepoštivanja sankcija EU-a na pokretanje postupaka zbog povrede sankcija pred Sudom Europske unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Komunikaciji Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenoj „Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti” (COM(2021)0032) navode mjere za poboljšanje učinkovitosti sankcija EU-a kako se iste ne bi zaobilazile ili potkopavale te uspostavlja pritom repozitorij za razmjenu informacija o sankcijama, kao i plan za prelazak s otkrivanja sistemskog nepoštivanja sankcija EU-a na pokretanje postupaka zbog povrede sankcija pred Sudom Europske unije;

| D. | budući da je nizozemska vlada u studenome 2018. pokrenula raspravu među državama članicama EU-a o ciljanom režimu sankcija u području ljudskih prava na razini EU-a; budući da je Vijeće 7. prosinca 2020. konačno donijelo relevantnu odluku i uredbu o uspostavi globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je nizozemska vlada u studenome 2018. pokrenula raspravu među državama članicama EU-a o ciljanom režimu sankcija u području ljudskih prava na razini EU-a; budući da je Vijeće 7. prosinca 2020. konačno donijelo relevantnu odluku i uredbu o uspostavi globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava;

| E. | budući da Europski parlament sustavno osuđuje slučajeve kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

E.

budući da Europski parlament sustavno osuđuje slučajeve kršenja ljudskih prava;

| F. | budući da se u rezolucijama koje usvaja Europski parlament vrlo često poziva institucije EU-a da donesu sankcije, uključujući pojedinačne sankcije, protiv osoba osumnjičenih za zločine protiv čovječnosti ili teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se u rezolucijama koje usvaja Europski parlament vrlo često poziva institucije EU-a da donesu sankcije, uključujući pojedinačne sankcije, protiv osoba osumnjičenih za zločine protiv čovječnosti ili teška kršenja ljudskih prava;

| G. | budući da korupcija može imati razoran učinak na stanje ljudskih prava i često podriva funkcioniranje i legitimitet institucija i vladavine prava; budući da je Parlament tražio da se u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava u obzir uzmu i razne zloupotrebe i sistemska korupcija koje su povezane s teškim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da korupcija može imati razoran učinak na stanje ljudskih prava i često podriva funkcioniranje i legitimitet institucija i vladavine prava; budući da je Parlament tražio da se u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava u obzir uzmu i razne zloupotrebe i sistemska korupcija koje su povezane s teškim kršenjima ljudskih prava;

| H. | budući da su slične režime sankcija usvojile Sjedinjene Države, Kanada i Ujedinjena Kraljevina; budući da će suradnja među zemljama istomišljenicama koje dijele vrijednosti temeljnih prava, demokracije i vladavine prava primjenu ciljanih sankcija učiniti usklađenijom, a time i učinkovitijom; budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine 26. travnja 2021. pokrenula globalni režim sankcija za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

H.

budući da su slične režime sankcija usvojile Sjedinjene Države, Kanada i Ujedinjena Kraljevina; budući da će suradnja među zemljama istomišljenicama koje dijele vrijednosti temeljnih prava, demokracije i vladavine prava primjenu ciljanih sankcija učiniti usklađenijom, a time i učinkovitijom; budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine 26. travnja 2021. pokrenula globalni režim sankcija za borbu protiv korupcije;

| 1. | pozdravlja donošenje globalnog režima sankcija EU-a u vezi s ljudskim pravima kao ključnu dopunu instrumentariju EU-a za djelovanje u području ljudskih prava i vanjske politike kojime se jača uloga Unije kao globalnog aktera za ljudska prava jer joj omogućuje donošenje restriktivnih mjera protiv pravnih i fizičkih osoba umiješanih u teška kršenja ljudskih prava svugdje u svijetu; naglašava da novi režim mora biti dio jedne šire, koherentne i jasno definirane strategije kojom se uzimaju u obzir ciljevi vanjske politike EU-a; ističe da bi se u okviru strategije trebalo nastojati definirati i konkretna mjerila povezana s tim ciljevima te utvrditi kako točno sankcije mogu pomoći u njihovom ostvarivanju; žali, međutim, što je Vijeće za usvajanje novog režima odlučilo primijeniti načelo jednoglasnosti umjesto glasovanje kvalificiranom većinom te ponavlja svoj poziv da se za usvajanje sankcija u okviru globalnog režima EU-a uvede glasovanje kvalificiranom većinom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da je područje primjene režima definirano popisom konkretnih teških kršenja ljudskih prava, uključujući ona povezana sa seksualnim i rodno uvjetovanim nasiljem, te poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog kojim će postojeće zakonodavstvo EU-a o globalnom režimu sankcija izmijeniti proširenjem područja primjene i na korupciju; apelira na Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da budu fleksibilne u njegovom prilagođavanju novim izazovima i prijetnjama ljudskim pravima ili zloupotrebama ovlasti, bilo državnih bilo onih vezanih za hitne situacije, uključujući restrikcije u pogledu COVID-a 19 ili nasilja nad borcima za ljudska prava; ističe da su sankcije EU-a usmjerene na osobe koje krše ljudska prava i da im namjera nije utjecati na uživanje ljudskih prava stanovništva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja najavu da će Komisija 2021. provesti reviziju praksi kojima se zaobilaze i potkopavaju sankcije, kao i pregled postojećih obveza država članica da izvješćuju o tome kako se primjenjuju i izvršavaju sankcije; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da rezultate tog pregleda uzmu u obzir u svrhu predlaganja dodatnih zakonodavnih izmjena i popratnih smjernica za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava kako je važno pobrinuti se za to da na meti režima u jednakoj mjeri budu i oni koji ekonomskim i financijskim putem pogoduju kršiteljima ljudskih prava; u slučaju da djela korupcije ne uđu u reviziju postojećeg režima, poziva EU i države članice da se inspiriraju zakonodavnim prijedlogom Ujedinjene Kraljevine za globalne propise o antikorupcijskim sankcijama, Globalnim zakonom Magnicki SAD-a ili kanadskim Zakonom o pravdi za žrtve korumpiranih stranih dužnosnika ili drugim sličnim režimima te da usvoje režim antikorupcijskih sankcija EU-a kako bi dopunili postojeći globalni režim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja Globalni zakon Magnicki SAD-a iz 2016. i vodeću ulogu koju je taj Akt kao inspiracija drugim međunarodnim akterima, uključujući EU, u nastojanjima da zaštite ljudska prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja donošenje prvih provedbenih odluka u okviru globalnog režima sankcija, što dokazuje odlučnost EU-a da dobro iskoristi ovaj novi ambiciozni instrument; potiče Vijeće da mogućnost upotrebe ovog instrumenta iskoristi u potpunosti kako bi on imao što jači učinak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvjeren je u učinkovitost novog režima sankcija, uključujući njegovo preventivno djelovanje; čvrsto vjeruje da je za osiguranje legitimiteta režima sankcija od ključne važnosti imati najviše moguće standarde u pogledu sudskog preispitivanja i odgovarajuće kontrole; naglašava potrebu za redovitim pregledima popisa, jasno definiranim i transparentnim kriterijima i metodologijom za uvrštavanje na popis i uklanjanje s popisa sankcioniranih pojedinaca ili subjekata te odgovarajućim pravnim postupcima kojima se može osporiti uvrštavanje na popis kako bi se zajamčila temeljita sudska revizija i pravo na pravni lijek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje sve protusankcije koje su EU-u, njegovim institucijama ili zastupnicima u parlamentu, tijelima ili građanima nametnute samo zato što promiče i štiti poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava putem globalnog režima sankcija EU-a; podsjeća na to da uzvratne mjere imaju za cilj odvratiti EU od njegova globalnog djelovanja na zaštiti ljudskih prava, na koje ga obvezuju Ugovori; naglašava kako odgovor EU-a na uzvratne sankcije trećih zemalja treba biti brz, snažan i koordiniran te da se treba pobrinuti za to da bilateralni sporazumi s takvim zemljama ne ugroze globalni režim sankcija EU-a ili vjerodostojnost vanjske politike EU-a općenito; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe potrebu za tim da sve države članice EU-a na isti, dosljedan i promptan, način tumače primjenu sankcija i izvršavaju ih; apelira na Komisiju da se kao čuvarica Ugovora pobrine za to da nacionalne kazne za povredu sankcija EU-a budu učinkovite i razmjerne te da imaju učinak odvraćanja; smatra da bi propust da se poduzmu prikladne mjere u situacijama gdje se uporno krše ljudska prava potkopalo strategiju, politiku sankcija i vjerodostojnost EU-a u području ljudskih prava; smatra da je potreban centralizirani mehanizam praćenja primjene i pridržavanja sankcija kako bi se osigurala njihova snažnija provedba; pozdravlja najavu prijedloga Komisije da se uspostavi repozitorij informacija o sankcijama te da se izradi plan (uključujući kriterije i vremenski raspored) za prelazak s otkrivanja sustavnog nepoštivanja sankcija EU-a na pokretanje postupaka zbog povrede režima sankcija pred Sudom Europske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava kako se države članice moraju pobrinuti za to da se sva tijela vlasti te sva poduzeća i ostali akteri registrirani na njihovu teritoriju u potpunosti pridržavaju odluka Vijeća o mjerama ograničavanja; apelira na države članice i Komisiju da pojačaju suradnju i razmjenu informacija te traži da se uspostavi jedan snažniji europski mehanizam za praćenje i provedbu sankcija; poziva Vijeće da redovito ažurira popis poduzeća pod sankcijama s obzirom na to da poduzeća uvrštena na burzu obično koriste rupe u zakonu i pronalaze druga kreativna rješenja kako bi izbjegla sankcije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uvjeren je da su kršenja mjera ograničavanja, naročito mjere zamrzavanja imovine, nezakonite djelatnosti koje nepovoljno utječu na financijske interese Unije; traži da se ocjeni primjerenost revizije Direktive (EU) 2017/1371 i Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 kako bi se Uredu europskog javnog tužitelja povjerila odgovornost za istragu, kazneni progon i izvođenje pred sud počinitelja i supočinitelja kaznenih djela kojima se krše restriktivne mjere donesene u skladu s globalnim režimom sankcija EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog činjenice da Europski parlament nema institucionalnu ulogu u tom procesu; traži da se osigura parlamentarni nadzor europskog globalnog režima sankcija i veća uloga Europskog parlamenta u predlaganju slučajeva teškog kršenja ljudskih prava kako bi globalni režim sankcija stekao veći legitimitet, a poziva i na uspostavljanje posebne parlamentarne radne skupine koja će pratiti kako se provodi režim sankcija; traži da se razmjena informacija i izvješćivanje među Parlamentom, državama članicama, Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom odvijaju na sustavan i institucionaliziran način; |
| --- | --- |

12.

| 13. | inzistira na transparentnom i uključivom procesu kojim će se olakšati doprinos civilnog društva, uključujući osnivanje savjetodavnog odbora na razini EU-a i redovite sastanke s organizacijama civilnog društva, braniteljima ljudskih prava i istraživačkim novinarima, kako bi se pratilo stanje režima sankcija i poboljšala njegova primjena; poziva ESVD da izda smjernice za sudjelovanje u tom procesu i naglašava potrebu za povjerljivošću i uspostavom mehanizma za zaštitu svjedoka za one koji pružaju informacije, kao što su pojedinci i organizacije koji brane ljudska prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da svrha ciljanih sankcija mora biti postizanje opipljivih i trajnih rezultata; poziva Komisiju, ESVD i države članice da za provedbu i redovito praćenje učinka globalnog režima sankcija EU-a izdvoje odgovarajuće sredstva i osiguraju stručna znanja te da pomno prate sve izmjene popisa; inzistira na potrebi da se više pažnje i sredstava posveti javnoj komunikaciji o popisima svih koji su izloženi sankcijama, kako u EU-u tako u dotičnim zemljama, uključujući i prevođenjem relevantne dokumentacije na lokalni jezik pojedinaca ili subjekata koji su predmet sankcija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na potrebu za jedinstvenom i dosljednom strategijom provođenja režima sankcija EU-a te poziva Komisiju i ESVD da osiguraju usklađenost europskog režima sankcija s vanjskim politikama EU-a, naročito s njegovim politikama u pogledu ljudskih prava i potpore demokraciji te sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP) i zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP); poziva, nadalje, da se osigura dosljednost između sankcija EU-a i međunarodnog kaznenog prava, međunarodnog humanitarnog prava i politika EU-a povezanih s vladavinom prava i temeljnim slobodama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja kako je važno da europski režim sankcija funkcionira kao dopuna i bude u skladu s restriktivnim mjerama koje EU poduzima horizontalno i u odnosu na pojedinačne zemlje, te sa sektorskim mjerama, embargima na oružje i aktualnim međunarodnim okvirima za sankcije, naročito u odnosu na Vijeće sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU da uspostavi transatlantski savez sa SAD-om za globalnu obranu demokracije i u tu svrhu predloži poseban instrumentarij koji bi obuhvaćao zajedničko djelovanje u pogledu sankcija i politike protiv pranja novca, te da svoju politiku sankcija poveže s europskim i međunarodnim istragama i brojim drugim međunarodnim pravosudnim instrumentima, kao što su međunarodni tribunali i inicijativa za uspostavu pravosudnog čvorišta EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uvjeren je u prednosti suradnje i koordiniranog djelovanja s partnerima i zemljama istomišljenicama u provedbi globalnog režima sankcija EU-a; potiče Komisiju i države članice da se pri određivanju sankcija oslanjaju na blisku suradnju i strateški odnos između EU-a i SAD-a, koji se temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom skupu demokratskih vrijednosti, te poziva na održavanje redovitih rasprava o ciljanim sankcijama, posebno u kontekstu transatlantskog dijaloga zakonodavaca; poziva Komisiju i ESVD da surađuju s vanjskim pravosudnim institucijama kao što su Međunarodni kazneni sud, Europski sud za ljudska prava, Međuamerički sud za ljudska prava, Afrički sud za ljudska prava i prava naroda te drugi ad hoc sudovi, sudovi koje potpomaže UN i druga tijela, uključujući Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava i međunarodna tijela za nadzor i praćenje, Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju, NATO i Vijeće Europe, s ciljem prikupljanja dokaza u svrhu izricanja sankcija u sklopu globalnog režima sankcija EU-a i odvraćanja od počinjenja teških kršenja ljudskih prava; poziva EU da promiče ratifikaciju Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda od strane svake zemlje na svijetu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da kazneni progon počinitelja teških kršenja ljudskih prava i okrutnih zločina u nacionalnim ili međunarodnim jurisdikcijama treba i dalje biti glavni cilj svih napora koje EU i njegove države članice ulažu u borbu protiv nekažnjavanja; ponavlja važnost načela univerzalne nadležnosti u tom pogledu te pozdravlja nedavne sudske postupke koji su se na temelju tog načela vodili u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava kako je važno da zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za članstvo u EU-u budu na istoj liniji kao i EU u pogledu globalnog režima sankcija te, šire gledano, ZVSP-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže predsjedniku Parlamenta da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 11.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 108.

(3)  SL C 295 E, 4.12.2009., str. 49.

(4)  SL C 378, 9.11.2017., str. 52.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0012.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0014.

(7)  SL C 337, 20.9.2018., str. 82.

(8)  SL C 101, 16.3.2018., str. 47.

(9)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 13.

(10)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(11)  SL L 71 I, 2.3.2021., str. 1.

(12)  SL L 99 I, 22.3.2021., str. 1.

(13)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(14)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(15)  SL L 295, 14.11.2017., str. 60.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Godišnje izvješće o funkcioniranju schengenskog područja

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 77. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o uspostavi područja slobode, sigurnosti i pravde kojim se „osigurava da se osobe pri prijelazu unutarnjih granica ne provjeravaju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 77. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o uspostavi područja slobode, sigurnosti i pravde kojim se „osigurava da se osobe pri prijelazu unutarnjih granica ne provjeravaju”,

| — | uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. UFEU-a i članak 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) kojima se građanima jamči pravo na slobodno kretanje i boravište na području država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. UFEU-a i članak 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) kojima se građanima jamči pravo na slobodno kretanje i boravište na području država članica,

| — | uzimajući obzir članak 18. UFEU-a i članak 21. stavak 2. Povelje kojima se zabranjuje diskriminacija na temelju državljanstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir članak 18. UFEU-a i članak 21. stavak 2. Povelje kojima se zabranjuje diskriminacija na temelju državljanstva,

| — | uzimajući u obzir članke 18. i 19. Povelje o pravu na azil i zaštitu u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 18. i 19. Povelje o pravu na azil i zaštitu u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja,

| — | uzimajući u obzir schengensku pravnu stečevinu koja se neprestano razvija od potpisivanja Schengenskog sporazuma 14. lipnja 1985. i koja trenutačno obuhvaća brojne pravne akte EU-a u područjima upravljanja unutarnjim i vanjskim granicama, vizne politike, politike vraćanja, policijske suradnje i zaštite podataka kao i pravne akte kojima se osnivaju i uređuju dvije agencije Unije (Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) i Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA)), financijski program (instrument financijske potpore za vanjske granice i vize) i četiri opsežna informacijska sustava (Schengenski informacijski sustav, vizni informacijski sustav, europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i sustav ulaska/izlaska (EES)), uključujući njihovu interoperabilnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir schengensku pravnu stečevinu koja se neprestano razvija od potpisivanja Schengenskog sporazuma 14. lipnja 1985. i koja trenutačno obuhvaća brojne pravne akte EU-a u područjima upravljanja unutarnjim i vanjskim granicama, vizne politike, politike vraćanja, policijske suradnje i zaštite podataka kao i pravne akte kojima se osnivaju i uređuju dvije agencije Unije (Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) i Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA)), financijski program (instrument financijske potpore za vanjske granice i vize) i četiri opsežna informacijska sustava (Schengenski informacijski sustav, vizni informacijski sustav, europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i sustav ulaska/izlaska (EES)), uključujući njihovu interoperabilnost,

| — | uzimajući u obzir zakonodavstvo usvojeno od posljednjeg godišnjeg izvješća o funkcioniranju schengenskog područja usmjereno na njegovo jačanje s obzirom na ustrajne izazove, konkretnije Uredbu (EU) 2018/1860 Europskog parlament i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (1), Uredbu (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (2) i Uredbu (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (3), Uredbu (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (4), Uredbu (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (5), Uredbu (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (6), Uredbu (EU) 2018/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (7), Uredbu (EU) 2020/493 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o internetskom sustavu krivotvorenih i vjerodostojnih isprava (FADO) i stavljanju izvan snage Zajedničke akcije Vijeća 98/700/PUP (8), Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži („Uredba o europskoj graničnoj i obalnoj straži”) i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (9) i Uredbu (EU) 2019/1155 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavstvo usvojeno od posljednjeg godišnjeg izvješća o funkcioniranju schengenskog područja usmjereno na njegovo jačanje s obzirom na ustrajne izazove, konkretnije Uredbu (EU) 2018/1860 Europskog parlament i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (1), Uredbu (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (2) i Uredbu (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (3), Uredbu (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (4), Uredbu (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (5), Uredbu (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (6), Uredbu (EU) 2018/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (7), Uredbu (EU) 2020/493 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o internetskom sustavu krivotvorenih i vjerodostojnih isprava (FADO) i stavljanju izvan snage Zajedničke akcije Vijeća 98/700/PUP (8), Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži („Uredba o europskoj graničnoj i obalnoj straži”) i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (9) i Uredbu (EU) 2019/1155 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (10),

| — | uzimajući u obzir aktualni zakonodavni rad na reviziji Zakonika o schengenskim granicama u pogledu pravila primjenjivih na privremeno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama, reformi viznog informacijskog sustava, dovršetku zakonodavnog okvira ETIAS-a, preinaci Direktive o vraćanju, instrumentu financijske potpore za upravljanje granicama i vize 2021. – 2027. te novom Prijedlogu uredbe o uvođenju dubinske provjere državljana trećih zemalja na vanjskim granicama (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualni zakonodavni rad na reviziji Zakonika o schengenskim granicama u pogledu pravila primjenjivih na privremeno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama, reformi viznog informacijskog sustava, dovršetku zakonodavnog okvira ETIAS-a, preinaci Direktive o vraćanju, instrumentu financijske potpore za upravljanje granicama i vize 2021. – 2027. te novom Prijedlogu uredbe o uvođenju dubinske provjere državljana trećih zemalja na vanjskim granicama (COM(2020)0612),

| — | uzimajući u obzir razne zaključke Europskog vijeća, preporuke Vijeća te komunikacije, smjernice i planove djelovanja Komisije koji su usmjereni na rješavanje stanja na unutarnjim i vanjskim schengenskim granicama kao odgovor na COVID-19, primjerice komunikaciju Komisije od 16. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga” (11) i komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU i olakšavanje tranzita radi repatrijacije građana EU-a te o učincima na viznu politiku” (C(2020)2050) i njezina naknadna produljenja, kao što je ono od 8. travnja 2020. (COM(2020)0148), Zajednički europski plan za ukidanje mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19 koji je predstavio predsjednik Europskog vijeća i Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razne zaključke Europskog vijeća, preporuke Vijeća te komunikacije, smjernice i planove djelovanja Komisije koji su usmjereni na rješavanje stanja na unutarnjim i vanjskim schengenskim granicama kao odgovor na COVID-19, primjerice komunikaciju Komisije od 16. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga” (11) i komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU i olakšavanje tranzita radi repatrijacije građana EU-a te o učincima na viznu politiku” (C(2020)2050) i njezina naknadna produljenja, kao što je ono od 8. travnja 2020. (COM(2020)0148), Zajednički europski plan za ukidanje mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19 koji je predstavio predsjednik Europskog vijeća i Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. listopada 2019. o provjeri potpune primjene schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. listopada 2019. o provjeri potpune primjene schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj (COM(2019)0497),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o Novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o Novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 25. studenoga 2020. o funkcioniranju mehanizma evaluacije i praćenja Schengena u skladu s člankom 22. Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 25. studenoga 2020. o funkcioniranju mehanizma evaluacije i praćenja Schengena u skladu s člankom 22. Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (COM(2020)0779),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o stanju schengenskog područja nakon izbijanja bolesti COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o stanju schengenskog područja nakon izbijanja bolesti COVID-19 (14),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (15),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 8. prosinca 2020. naslovljeno „Migracije: problemi u vezi s temeljnim pravima na kopnenim granicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 8. prosinca 2020. naslovljeno „Migracije: problemi u vezi s temeljnim pravima na kopnenim granicama”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o provedbi Direktive o vraćanju (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o provedbi Direktive o vraćanju (16),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (17),

| — | uzimajući u obzir osnivanje i aktualni rad radne skupine za kontrolu Frontexa Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje i aktualni rad radne skupine za kontrolu Frontexa Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir pripremni rad radne skupine za kontrolu Schengena Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u pogledu ove rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremni rad radne skupine za kontrolu Schengena Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u pogledu ove rezolucije,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0183/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0183/2021),

| A. | budući da se već više od 25 godina schengenskim područjem, jedinstvenim po svojem uređenju i jednim od najvećih postignuća Europske unije, omogućuje slobodno kretanje ljudi bez kontrola na njegovim unutarnjim granicama; budući da je to ostvareno na temelju različitih kompenzacijskih mjera, kao što su bolja razmjena informacija koja proizlazi iz uspostave Schengenskog informacijskog sustava (SIS) i uspostava mehanizma za evaluaciju provedbe schengenske pravne stečevine u državama članicama te jačanje uzajamnog povjerenja u funkcioniranje schengenskog područja; budući da uzajamno povjerenje zahtijeva solidarnost, sigurnost, pravosudnu i policijsku suradnju u kaznenim stvarima, zajedničku zaštitu vanjskih granica EU-a, zajedničko razumijevanje i zajedničku viznu politiku te politiku u području zaštite podataka; |
| --- | --- |

A.

budući da se već više od 25 godina schengenskim područjem, jedinstvenim po svojem uređenju i jednim od najvećih postignuća Europske unije, omogućuje slobodno kretanje ljudi bez kontrola na njegovim unutarnjim granicama; budući da je to ostvareno na temelju različitih kompenzacijskih mjera, kao što su bolja razmjena informacija koja proizlazi iz uspostave Schengenskog informacijskog sustava (SIS) i uspostava mehanizma za evaluaciju provedbe schengenske pravne stečevine u državama članicama te jačanje uzajamnog povjerenja u funkcioniranje schengenskog područja; budući da uzajamno povjerenje zahtijeva solidarnost, sigurnost, pravosudnu i policijsku suradnju u kaznenim stvarima, zajedničku zaštitu vanjskih granica EU-a, zajedničko razumijevanje i zajedničku viznu politiku te politiku u području zaštite podataka;

| B. | budući da su potpuno funkcioniranje schengenskog područja i njegovo buduće proširenje na zemlje kandidatkinje schengenskog područja i dalje ključni za daljnju političku, ekonomsku i socijalnu integraciju, poticanje kohezije i premošćivanje jazova između zemalja i regija te preduvjet za zaštitu načela slobode kretanja; budući da budućnost schengenskog područja ne smije uključivati fragmentaciju; |
| --- | --- |

B.

budući da su potpuno funkcioniranje schengenskog područja i njegovo buduće proširenje na zemlje kandidatkinje schengenskog područja i dalje ključni za daljnju političku, ekonomsku i socijalnu integraciju, poticanje kohezije i premošćivanje jazova između zemalja i regija te preduvjet za zaštitu načela slobode kretanja; budući da budućnost schengenskog područja ne smije uključivati fragmentaciju;

| C. | budući da je ukidanje nadzora unutarnjih granica jedan od ključnih i praktičnih elemenata onoga što građani prepoznaju kao europsku ideju te je ključno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da je schengensko područje ugroženo, osobito s obzirom na sve veću primjenu nadzora unutarnjih granica u državama članicama, posebno posljednjih godina; |
| --- | --- |

C.

budući da je ukidanje nadzora unutarnjih granica jedan od ključnih i praktičnih elemenata onoga što građani prepoznaju kao europsku ideju te je ključno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da je schengensko područje ugroženo, osobito s obzirom na sve veću primjenu nadzora unutarnjih granica u državama članicama, posebno posljednjih godina;

| D. | budući da je, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, većina država članica, uključujući zemlje pridružene Schengenu, ponovno uvela nadzor unutarnjih granica ili ih je zatvorila, djelomično, potpuno ili za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji i državljane trećih zemalja koji borave na njihovom državnom području ili na državnom području druge države članice; budući da je, posebno na početku pandemije, nepostojanje učinkovite koordinacije u pogledu ponovnog uvođenja i ukidanja nadzora unutarnjih granica među državama članicama i s Komisijom dovelo u pitanje sam koncept schengenske suradnje; |
| --- | --- |

D.

budući da je, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, većina država članica, uključujući zemlje pridružene Schengenu, ponovno uvela nadzor unutarnjih granica ili ih je zatvorila, djelomično, potpuno ili za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji i državljane trećih zemalja koji borave na njihovom državnom području ili na državnom području druge države članice; budući da je, posebno na početku pandemije, nepostojanje učinkovite koordinacije u pogledu ponovnog uvođenja i ukidanja nadzora unutarnjih granica među državama članicama i s Komisijom dovelo u pitanje sam koncept schengenske suradnje;

| E. | budući da su države članice od 2015. ponovno uvele nadzor unutarnjih granica ukupno 268 puta, što je znatno povećanje za razliku od razdoblja od 2006. do 2014. kada je ponovno uveden nadzor unutarnjih granica tek 35 puta (18); |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice od 2015. ponovno uvele nadzor unutarnjih granica ukupno 268 puta, što je znatno povećanje za razliku od razdoblja od 2006. do 2014. kada je ponovno uveden nadzor unutarnjih granica tek 35 puta (18);

| F. | budući da je Europski parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog nužnosti i proporcionalnosti mnogih takvih nadzora unutarnjih granica; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europski parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog nužnosti i proporcionalnosti mnogih takvih nadzora unutarnjih granica;

| G. | budući da su uzajamno povjerenje i bliska suradnja među državama članicama ključni elementi osnove na kojoj se temelji schengensko područje; |
| --- | --- |

G.

budući da su uzajamno povjerenje i bliska suradnja među državama članicama ključni elementi osnove na kojoj se temelji schengensko područje;

| H. | budući da su posljednjih godina doneseni važni zakonodavni instrumenti EU-a u cilju poboljšanja djelotvornosti i učinkovitosti graničnih kontrola na vanjskim granicama i doprinosa visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde; budući da ti instrumenti obuhvaćaju novu strukturu informacijskih sustava EU-a i njihovu interoperabilnost; |
| --- | --- |

H.

budući da su posljednjih godina doneseni važni zakonodavni instrumenti EU-a u cilju poboljšanja djelotvornosti i učinkovitosti graničnih kontrola na vanjskim granicama i doprinosa visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde; budući da ti instrumenti obuhvaćaju novu strukturu informacijskih sustava EU-a i njihovu interoperabilnost;

| I. | budući da se i dalje prijavljuju navodi o nasilju nad migrantima, uključujući one koji traže međunarodnu zaštitu, i prisilnim udaljenjima na vanjskim granicama EU-a; budući da su Europski parlament, OLAF, Frontex i Europski ombudsman pokrenuli istragu o tim navodima; budući da Unija još nema učinkovit mehanizam za praćenje temeljnih prava na svojim vanjskim granicama; |
| --- | --- |

I.

budući da se i dalje prijavljuju navodi o nasilju nad migrantima, uključujući one koji traže međunarodnu zaštitu, i prisilnim udaljenjima na vanjskim granicama EU-a; budući da su Europski parlament, OLAF, Frontex i Europski ombudsman pokrenuli istragu o tim navodima; budući da Unija još nema učinkovit mehanizam za praćenje temeljnih prava na svojim vanjskim granicama;

| J. | budući da su tijekom evaluacije 2017. o primjeni schengenske pravne stečevine utvrđeni ozbiljni nedostaci u području Schengenskog informacijskog sustava u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

J.

budući da su tijekom evaluacije 2017. o primjeni schengenske pravne stečevine utvrđeni ozbiljni nedostaci u području Schengenskog informacijskog sustava u Ujedinjenoj Kraljevini;

| K. | budući da je prvi ciklus procjene mehanizma evaluacije Schengena uputio na potrebu za boljom i bržom provedbom preporuka koje proizlaze iz evaluacija i potrebu za odgovarajućom reformom, posebno u pogledu načina na koji se mehanizmom procjenjuje usklađenost s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

K.

budući da je prvi ciklus procjene mehanizma evaluacije Schengena uputio na potrebu za boljom i bržom provedbom preporuka koje proizlaze iz evaluacija i potrebu za odgovarajućom reformom, posebno u pogledu načina na koji se mehanizmom procjenjuje usklađenost s temeljnim pravima;

| L. | budući da se Frontexovim godišnjim procjenama slabosti ispituju sposobnosti država članica da se suoče s prijetnjama i izazovima na vanjskim granicama i preporučuju posebne korektivne mjere kako bi se ublažile slabosti i tako dopunile procjene u okviru mehanizma evaluacije Schengena; |
| --- | --- |

L.

budući da se Frontexovim godišnjim procjenama slabosti ispituju sposobnosti država članica da se suoče s prijetnjama i izazovima na vanjskim granicama i preporučuju posebne korektivne mjere kako bi se ublažile slabosti i tako dopunile procjene u okviru mehanizma evaluacije Schengena;

| M. | budući da potpuna primjena schengenske pravne stečevine u pogledu ukidanja graničnih kontrola u vezi s Bugarskom i Rumunjskom još nije ostvarena, unatoč činjenici da je Parlament već pozvao na to u svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011.; |
| --- | --- |

M.

budući da potpuna primjena schengenske pravne stečevine u pogledu ukidanja graničnih kontrola u vezi s Bugarskom i Rumunjskom još nije ostvarena, unatoč činjenici da je Parlament već pozvao na to u svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011.;

| N. | budući da je Komisija u svojoj komunikaciji o provjeri potpune primjene schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj od 22. listopada 2019. navela da je Hrvatska poduzela mjere potrebne za osiguravanje neophodnih uvjeta za potpunu primjenu schengenskih pravila; |
| --- | --- |

N.

budući da je Komisija u svojoj komunikaciji o provjeri potpune primjene schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj od 22. listopada 2019. navela da je Hrvatska poduzela mjere potrebne za osiguravanje neophodnih uvjeta za potpunu primjenu schengenskih pravila;

Funkcioniranje schengenskog područja

| 1. | smatra da je pandemija bolesti COVID-19 dodatno dovela u pitanje samu ideju schengenske suradnje, odnosno osiguravanje nepostojanja nadzora unutarnjih granica i jamčenje slobode kretanja; u tom kontekstu ponovno izražava svoju zabrinutost zbog trenutačnog stanja u pogledu nadzora unutarnjih granica u određenim državama članicama i u tom cilju podsjeća da bi, iako u potpunosti podržava javnozdravstvene mjere koje su uvedene radi ograničavanja širenja bolesti COVID-19, sve takve mjere za suzbijanje pandemije i ograničavanje temeljnih prava i sloboda uvijek trebale poštovati slovo i duh zakona; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se u skladu s postojećim pravom EU-a može ponovno uvesti nadzor unutarnjih granica pod uvjetom da je neophodan, proporcionalan, privremen te mjera u krajnjoj nuždi; u tom pogledu ponovno ističe svoje stajalište da brojna produljenja nadzora unutarnjih granica od 2015. nisu dovoljno opravdana i da nisu u skladu s pravilima koja se odnose na njihovo trajanje, nužnost ili proporcionalnost te su stoga nezakonita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznaje da je Komisija pokušala koordinirati zajednički europski odgovor; ipak žali zbog činjenice da neke države članice i dalje uvode nadzor unutarnjih granica, često nekoordinirano, prije nego što su na odgovarajući način uzele u obzir zajednički europski interes da se Schengen očuva kao područje bez nadzora unutarnjih granica; ponavlja da je uvedeni nadzor imao negativan učinak na slobodu kretanja robe, kapitala, usluga i ljudi u Uniji; u tom kontekstu ističe posebno tešku situaciju prekograničnih radnika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je Komisija, unatoč tome što je utvrdila znatne nedostatke u provedbi schengenske pravne stečevine, spora pri pokretanju postupaka zbog povrede ili im potpuno nesklona; ponavlja svoj poziv upućen Komisiji da izvrši odgovarajuću kontrolu nad primjenom schengenske pravne stečevine kako bi procijenila jesu li se poštovala načela nužnosti i proporcionalnosti i kako bi se, prema potrebi, pokrenuo postupak zbog povrede; ističe hitnu potrebu za poboljšanjem uzajamnog povjerenja i suradnje među državama schengenskog područja i za osiguravanjem odgovarajućeg upravljanja schengenskim područjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno naglašava potrebu da države članice poštuju pravo kako je utvrđeno u Ugovorima i Povelji i da provode mjere na granicama na zakonit i nediskriminirajući način; smatra da je redovita politička i javna rasprava o funkcioniranju schengenskog područja od ključne važnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da tijekom ovog zakonodavnog razdoblja nije postignut napredak u pogledu revizije Zakonika o schengenskim granicama za koju Vijeće i dalje blokira međuinstitucijske pregovore; pozdravlja najavu Komisije da će predstaviti novi prijedlog za upravljanje Schengenom; izražava svoje razočaranje zbog toga što Komisija i dalje zanemaruje svoju obvezu izvješćivanja Parlamentu nepodnošenjem godišnjeg izvješća o funkcioniranju tog područja bez nadzora unutarnjih granica (članak 33. Zakonika o schengenskim granicama) i godišnjeg sveobuhvatnog izvješća u skladu s člankom 20. mehanizma evaluacije Schengena, čime ometa nadzor i konstruktivnu političku raspravu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nakon svojih brojnih zahtjeva za potpunu primjenu odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj, potiče Vijeće da poštuje svoju obvezu i odmah donese mjere o ukidanju kontrola na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama i time dopusti tim državama članicama da se s pravom pridruže području slobodnog kretanja bez nadzora unutarnjih granica; spreman je, nakon savjetovanja s Vijećem u skladu s člankom 4. Akta o pristupanju, izraziti svoje mišljenje o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj; smatra da se solidarnost i odgovornost odnose na sve te da budućnost schengenskog područja ne smije uključivati fragmentaciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da vizna politika EU-a mora biti učinkovita, prilagođena korisnicima i sigurna te u tom pogledu pozdravlja namjeru Komisije da digitalizira postupak izdavanja viza do 2025.; smatra da je integracija državljana trećih zemalja, koji dugoročno borave u određenoj državi članici, ključni element u promicanju ekonomske i socijalne kohezije te stoga poziva na to da se razmotri usklađivanje minimalnih pravila za izdavanje dugoročnih viza i boravišnih dozvola; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj poziv upućen državama članicama da osiguraju propisnu provedbu Direktive o vraćanju (19) u svim njezinim aspektima te poziva Komisiju da prati njezinu provedbu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice da jačaju razmjenu informacija i da dalje razvijaju međusobnu prekograničnu policijsku suradnju, na primjer većom upotrebom zajedničkih istraživačkih timova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je u međuvremenu proveden niz mjera zatraženih u prethodnom godišnjem izvješću (20) (revizija zakonodavnog okvira Schengenskog informacijskog sustava i reforma EUROSUR-a); međutim napominje da većina formuliranih preporuka i dalje vrijedi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su djelotvorne vanjske granice ključne za održivost schengenskog područja; sa zabrinutošću primjećuje da izvješća o evaluaciji Schengena i procjene ranjivosti i dalje upućuju na nedostatke i ranjivosti u zaštiti i upravljanju vanjskim granicama; poziva države članice da provedu preporuke koje su im uputili Vijeće i Frontex u cilju ispravljanja nedostataka i ranjivosti, posebno onih koji se odnose na poštovanje temeljnih prava u aktivnostima upravljanja granicama; ističe važnost zakonodavnih mjera koje su nedavno usvojene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog učinka postojećih ograničenja putovanja na prava izbjeglica i osoba koje traže međunarodnu zaštitu; poziva Komisiju i države članice da osiguraju potpunu usklađenost donošenja takvih mjera sa zahtjevima iz članaka 3. i 4. Zakonika o schengenskim granicama i iz Povelje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava svoju duboku zabrinutost zbog opetovanih optužbi u vezi sa sudjelovanjem Frontexa u prisilnim udaljenjima i prijava za potencijalno kršenje temeljnih prava u kontekstu aktivnosti Agencije te smatra da valja ojačati i djelotvorno provesti interne mehanizme izvješćivanja, kao i parlamentarni i javni nadzor nad aktivnostima Frontexa; naglašava da se člankom 46. Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži izvršnom direktoru Frontexa nalaže da obustavi, prekine ili ne pokrene aktivnosti ako su prekršeni uvjeti za provedbu tih aktivnosti, uključujući postupanje u skladu s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tom pogledu izražava svoju punu potporu za osnivanje i tekući rad radne skupine za kontrolu Frontexa Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove čiji je cilj procjena svih aspekata funkcioniranja aktivnosti i organizacije Frontexa, njegove pojačane uloge i sredstava za integrirano upravljanje granicama te pravilne primjene pravne stečevine EU-a, uključujući poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava duboku zabrinutost zbog velikog broja smrtnih slučajeva na Sredozemlju; podsjeća da je pružanje pomoći svakoj osobi u nevolji na moru pravna obveza i u skladu s pravom EU-a i međunarodnim pravom te da su traganje i spašavanje sastavni dio europskog integriranog upravljanja granicama u okviru Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži; poziva Frontex da značajno poboljša dostupne informacije o njegovim operativnim aktivnostima na moru, među ostalim, redovitim i prikladnim izvješćivanjem Parlamenta, primjerice u pogledu njegove suradnje s koordinacijskim centrom za spašavanje na moru u Tripoliju i libijskom obalnom stražom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | duboko je zabrinut zbog neprestanih i ozbiljnih izvješća o nasilju i prisilnim udaljenjima na vanjskoj granici, uključujući iz jedne države članice u drugu i zatim u treću zemlju; ponavlja da su države članice obvezne spriječiti neovlašten prelazak granica i podsjeća da se tom obvezom ne dovode u pitanje prava osoba koje traže međunarodnu zaštitu; poziva Komisiju i države članice da promiču i provode učinkovite, neovisne i brze istrage svih optužbi o prisilnim udaljenjima i zlostavljanju na granicama te da osiguraju da se nedostaci odmah uklone; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primjećuje nedostatak prikladnih mehanizama za praćenje kako bi se osigurali poštovanje temeljnih prava i vladavina prava u upravljanju vanjskim granicama te smatra da se Agenciji Europske unije za temeljna prava mora dati unaprijeđena operativna uloga u tom pogledu, među ostalim, putem mehanizma evaluacije i praćenja Schengena; poziva države članice da osiguraju da su im nacionalna tijela za praćenje učinkovito osnovana i da mogu ispuniti svoju ulogu s pomoću dostatnih resursa, odgovarajućeg mandata i visoke razine neovisnosti; potiče države članice da kontinuirano ulažu u profesionalno ponašanje graničnih tijela, uključujući osposobljavanje u području prava o azilu i izbjeglicama, u suradnji s Frontexom, Agencijom za temeljna prava, UNHCR-om i relevantnim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | duboko žali zbog činjenice da postoje kašnjenja u provedbi odredbi o temeljnim pravima iz nove Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži, primjerice o zapošljavanju 40 promatrača za temeljna prava do 5. prosinca 2020., kako je utvrđeno u Uredbi; pozdravlja objavu obavijesti o slobodnim radnim mjestima i poziva na hitno tekuće zapošljavanje; naglašava da svi promatrači koji se zapošljavaju moraju moći obavljati svoja zaduženja u skladu s člankom 110. Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži te se stoga moraju zaposliti na odgovarajućoj upravnoj razini kako bi obavljali svoja zaduženja; nadalje poziva na povećanje neovisnosti mehanizma Agencije za podnošenje pritužbi uključivanjem stručnjaka iz Agencije EU-a za temeljna prava i nacionalnih institucija za ljudska prava; |
| --- | --- |

19.

Mehanizam evaluacije i praćenja Schengena

| 20. | smatra da je mehanizam evaluacije i praćenja Schengena znatno poboljšao upravljanje schengenskim područjem i pridonio njegovu funkcioniranju jačanjem uzajamnog povjerenja i zajedničke odgovornosti; međutim naglašava sui generis narav mehanizma evaluacije u pravu EU-a i podsjeća da je Komisija i dalje u konačnici odgovorna za jamčenje primjene Ugovorâ i mjera koje su institucije donijele na temelju njih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja namjeru Komisije da preispita mehanizam evaluacije i praćenja Schengena; podsjeća na rasprave o njegovoj pravnoj osnovi tijekom pregovora o paketu za upravljanje schengenskim područjem 2012. i ustraje u tome da bude uključen u reformu tog mehanizma ravnopravno s Vijećem, po mogućnosti primjenom redovnog zakonodavnog postupka ili primjenom iste metode kao za donošenje Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (21) o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja Schengena; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava važnost uvođenja jasnih rokova za sve korake tog postupka u okviru bilo koje reforme, uključujući provedbu preporuka od strane država članica, procjenu prijedloga Komisije koju provodi stručna skupina Scheval i predstavljanje akcijskih planova; također ponavlja da je važno povećati fleksibilnost u višegodišnjem i godišnjem planiranju i jačati ulogu Komisije, posebno u slučaju da države članice ne daju mišljenje, te da su potrebni istinski nenajavljeni posjeti; smatra da se temeljna prava moraju dosljedno evaluirati tijekom evaluacija Schengena; u konačnici smatra da bi nadzorna uloga Parlamenta i poboljšanje transparentnosti tog procesa trebali biti ključni elementi te reforme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da dodijeli dostatne resurse kako bi se osigurala sveobuhvatna evaluacija schengenskog sustava, među ostalim povećanjem broja provjera na licu mjesta u državama članicama; ističe da je, unatoč tome što je Komisija od 2015. do 2019. donijela 198 izvješća o evaluaciji, zaključeno samo 45 evaluacija Schengena; poziva države članice da pojačaju provedbu zaključaka evaluacije i preporuka Vijeća; napominje da je prvi ciklus evaluacije Schengena trajao pet godina; smatra da bi proces evaluacije i usvajanja preporuka, za što je u prosjeku potrebno 32 tjedna, trebalo ubrzati, a posebno poziva Vijeće da ubrza usvajanje preporuka koje izdaje Komisija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Vijeće da održava redovite rasprave na razini ministarstava o pravilnom funkcioniranju schengenskog područja, uključujući rasprave u situacijama kad su u izvješćima o evaluaciji vidljivi ozbiljni nedostaci, čime preuzima političku ulogu koja mu je dodijeljena u okviru procesa evaluacije Schengena; nadalje poziva Komisiju i Vijeće da spriječe svako ugrožavanje svrhe tog mehanizma, odnosno da utvrde jesu li ispunjeni svi preduvjeti za ukidanje nadzora unutarnjih granica sa zemljom kandidatkinjom te da osiguraju usklađenost sa schengenskom pravnom stečevinom u onim državama članicama u kojima je taj mehanizam u potpunosti uspostavljen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da budući mehanizam evaluacije Schengena mora sadržavati evaluaciju operativnih aktivnosti Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu s obzirom na njezinu sve veću ulogu u upravljanju vanjskim granicama i operacijama vraćanja; osim toga, smatra da bi se tim mehanizmom trebale ojačati njegove sinergije s procjenom ranjivosti europske granične i obalne straže; ponavlja da se mora izbjeći dupliciranje i da se procjeniteljima Schengena treba omogućiti pristup rezultatima procjene ranjivosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da, među ostalim, temeljna prava čine glavnu sastavnicu u provedbi integriranog upravljanja granicama; osim toga, podsjeća da se schengenska pravna stečevina mora provesti u skladu s Poveljom; stoga ističe da se u evaluacijama Schengena mora isto tako ispitati poštuju li se temeljna prava na vanjskim granicama, uključujući zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja, pravo na poštovanje ljudskog dostojanstva, načelo nediskriminacije i pravo na traženje međunarodne zaštite; smatra da bi se budućim mehanizmom trebalo omogućiti stručnjacima Agencije Europske unije za temeljna prava da postanu službeni članovi tima nadležnog za provjere na licu mjesta za sve evaluacije upravljanja vanjskim granicama i vraćanja; smatra da bi sve relevantne Agencije za pravosuđe i unutarnje poslove trebale moći sudjelovati; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da je u slučaju otkrivanja ozbiljnih nedostataka potrebno mnogo brže daljnje postupanje u cilju njihova uklanjanja bez odgode; smatra da bi u revidirani mehanizam trebalo uključiti definiciju „ozbiljnog nedostatka” i ubrzani postupak u slučaju takvih nedostataka; smatra da bi postojeći neobvezujući katalozi najboljih praksi trebali dobiti službeni status u skladu s pravom EU-a u obliku priručnika kako bi se povećala transparentnost i omogućilo da se evaluacije uspoređuju s objektivnim kriterijima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija još nije predstavila godišnje izvješće predviđeno člankom 20. Uredbe (EU) br. 1053/2013 unatoč brojnim pozivima Parlamenta i Vijeća da to učini; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da bi u cilju promicanja dobrog upravljanja i transparentnosti institucije Unije trebale obavljati svoje zadaće što transparentnije; smatra da bi Komisija na svojim internetskim stranicama trebala osigurati javnu dostupnost informacija o procesu evaluacije u svakoj državi članici i o provedbi preporuka Vijeća u državama članicama; osim toga, smatra da bi Komisija trebala osigurati odgovarajuću platformu za siguran i šifriran pristup povjerljivim informacijama iz dokumenata o evaluaciji Schengena za aktere s pravima pristupa, posebno za zastupnike u Europskom parlamentu kako bi im se olakšalo izvršavanje demokratskog nadzora i provjere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da je Komisija ponovno posjetila Hrvatsku u studenome 2020. u pogledu vanjskih granica i ponovno potvrdila da su ispunjeni potrebni uvjeti za primjenu schengenske pravne stečevine; poziva Hrvatsku da nastavi provoditi tekuće mjere i ukloni sve utvrđene nedostatke, osobito u pogledu osposobljavanja osoblja, broja osoblja i kapaciteta za zaštitu kopnene granice; ustraje u temeljitoj procjeni poštovanja temeljnih prava nakon opetovanih izvješća nevladinih organizacija i medija o zlostavljanju, nasilju i prisilnim udaljenjima od strane graničnih službenika; pozdravlja uspostavu neovisnog mehanizma za praćenje djelovanja policijskih službenika prema nezakonitim migrantima i podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu; poziva Komisiju da nastavi u svim državama članicama procjenjivati usklađenost operacija upravljanja granicama sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava i da poduzme potrebne mjere u slučaju povrede ljudskih prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava opetovane nedostatke i područja za poboljšanje u schengenskom sustavu koje je utvrdila Komisija: nepotpuno ili neusklađeno prenošenje, provedba i primjena relevantne schengenske pravne stečevine; nedovoljan broj osoblja i nedostatne kvalifikacije i/ili osposobljavanje; različite i nedosljedne nacionalne prakse zbog nedosljedne provedbe schengenske pravne stečevine; fragmentirane administrativne strukture s nedovoljnom koordinacijom i integracijom različitih tijela te praktične, tehnološke i regulatorne prepreke suradnji unutar schengenskog područja; podsjeća da su ti problemi temeljne prepreke pravilnom funkcioniranju Schengena i potiče države članice da im konačno posvete odgovarajuću pozornost; |
| --- | --- |

31.

Uporaba opsežnih informacijskih sustava u području pravosuđa i unutarnjih poslova

| 32. | primjećuje napredak u razvoju novih opsežnih informacijskih sustava i njihove interoperabilnosti; poziva države članice, Komisiju i uključene agencije da poštuju predviđeni raspored provedbe kojim se omogućuje provedba novih informacijskih sustava, dovršetak reformi postojećih sustava i interoperabilnost tih sustava do kraja 2023.; osim toga, primjećuje potrebu za stabilnim pravnim okvirom za provedbu tih sustava; podsjeća na to da će upotreba tih sustava utjecati i na pravo na privatnost i pravo na zaštitu podataka osoba čiji će podaci biti pohranjeni u tim sustavima te naglašava potrebu za provedbom zaštitnih mjera utvrđenih u pravnim aktima kojima se uspostavljaju ti sustavi tijekom provedbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na ključnu ulogu eu-LISA-e u uspostavi novih informacijskih sustava; osim toga, ističe važnost nacionalnih sastavnica u cjelokupnoj strukturi tih sustava te potiče države članice da dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za pravodobnu provedbu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja politički dogovor postignut u pogledu reforme viznog informacijskog sustava (VIS), posebno utvrđivanje jasnog i pravno obvezujućeg roka za početak rada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe znatno povećanje aktivnosti uredâ za Zahtjeve za dodatne informacije o nacionalnom unosu (SIRENE) i ponovno poziva države članice da ojačaju sredstva koja su tim uredima na raspolaganju osiguravanjem odgovarajućih financijskih i ljudskih resursa za obavljanje njihovih funkcija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potvrđuje studije koje je proveo Zajednički istraživački centar za upotrebu otisaka prstiju, otisaka dlanova, prikaza lica i DNK-a u Schengenskom informacijskom sustavu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da su Komisija i Vijeće ozbiljno zanemarili svoje obveze nakon što su tijekom evaluacije 2017. utvrđeni ozbiljni nedostaci pri uporabi Schengenskog informacijskog sustava u Ujedinjenoj Kraljevini; podsjeća na zahtjev radne skupine za kontrolu Schengena da se Ujedinjena Kraljevina odmah isključi, kako je navedeno u pismima Komisiji i predsjedništvu Vijeća od 15. lipnja 2020.; napominje da Ujedinjena Kraljevina, kao treća zemlja, više nema pristup Schengenskom informacijskom sustavu; poziva na pomno praćenje kontinuirane sigurnosne suradnje između EU-a i Ujedinjene Kraljevine tijekom šestomjesečnog razdoblja za prijenos podataka dogovorenog u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

37.

Višegodišnji ciklus strateške politike za europsko integrirano upravljanje granicama

| 38. | pozdravlja predstavljanje strateške analize rizika za europsko integrirano upravljanje granicama koju je Frontex predstavio kao prvi korak u novom ciklusu politike; |
| --- | --- |

38.

Budućnost schengenskog područja

| 39. | primjećuje da su razne krize tijekom prethodnih godina, kao što je aktualna pandemija, i uvelike nekoordinirane i katkad jednostrane aktivnosti država članica narušile uzajamno povjerenje među državama članicama i izložile Schengen riziku; uvjeren je da se napori za pronalaženje holističkih rješenja moraju pojačati na odgovarajući način te da bi te mjere trebalo propisno uskladiti; u tom kontekstu pozdravlja namjeru Komisije da donese strategiju o budućnosti Schengena i, nadalje, pozdravlja uspostavu schengenskog foruma koji bi trebao omogućiti političke rasprave na visokoj razini s Parlamentom i Vijećem o stanju i budućnosti Schengena; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da Zakonik o schengenskim granicama, osobito u pogledu pravila o nadzoru unutarnjih granica, više nije svrsishodan i da zahtijeva hitnu i smislenu reformu kako bi se ojačali uzajamno povjerenje i solidarnost te očuvao integritet i potpuna ponovna uspostava schengenskog područja; u tom pogledu napominje da su potrebna jasnija pravila o izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja; naglašava da bi ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica, iako je i dalje zasebna odluka svake države članice, trebalo biti isključivo mjera u krajnjoj nuždi ograničenog trajanja i pod uvjetom da su kontrole nužne i proporcionalne utvrđenoj ozbiljnoj prijetnji te da se pri tome pridaje posebna pozornost njihovu učinku na pravo na slobodu kretanja i načelo nediskriminacije i na učinke koje takav nadzor može imati na pogranične regije, uz zadržavanje razlike između različitih pravnih osnova; smatra da se svaki put kad država članica produlji granične kontrole moraju primijeniti dodatne zaštitne mjere i mjere nadzora te da se, u svakom slučaju, takve mjere trebaju ukinuti čim prestanu postojati razlozi na kojima se temelje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da bi trebalo uspostaviti strukturirani i transparentni mehanizam savjetovanja u kriznim situacijama kako bi se utvrdile mjere ublažavanja ili alternativne mjere za kontrole na unutarnjim granicama i jedinstvena pravila koja su obvezujuća i primjenjiva na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva upravu Parlamenta da uspostavi poseban odjel za podršku upravljanju Schengenom kako bi Parlament mogao pravilno izvršavati svoje funkcije demokratskog nadzora i provjere u pogledu schengenske pravne stečevine; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, nacionalnim parlamentima država članica i Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL L 312, 7.12.2018., str. 1.

(2)  SL L 312, 7.12.2018., str. 14.

(3)  SL L 312, 7.12.2018., str. 56.

(4)  SL L 135, 22.5.2019., str. 27.

(5)  SL L 135, 22.5.2019., str. 85.

(6)  SL L 236, 19.9.2018., str. 1.

(7)  SL L 236, 19.9.2018., str. 72.

(8)  SL L 107, 6.4.2020., str. 1.

(9)  SL L 295, 14.11.2019., str. 1.

(10)  SL L 188, 12.7.2019., str. 25.

(11)  SL C 86 I, 16.3.2020., str. 1.

(12)  SL L 337, 14.10.2020., str. 3.

(13)  SL C 76, 9.3.2020., str. 106.

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0175.

(15)  SL C 388, 13.11.2020., str. 18.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0362.

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0307.

(18)  Trenutačno stanje na dan 19. svibnja 2021., https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en

(19)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

(20)  SL C 76, 9.3.2020., str. 106.

(21)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Novi EIP za istraživanje i inovacije

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje o novom EIP-u za istraživanje i inovacije upućeno Komisiji (O-000031/2021 – B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje o novom EIP-u za istraživanje i inovacije upućeno Komisiji (O-000031/2021 – B9-0026/2021),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 1. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 1. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o napretku europskog istraživačkog prostora (EIP) za razdoblje 2016. – 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o napretku europskog istraživačkog prostora (EIP) za razdoblje 2016. – 2018.,

| — | uzimajući u obzir europsku ljestvicu uspjeha u inovacijama od 23. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku ljestvicu uspjeha u inovacijama od 23. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-66/18 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-66/18 (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju znanstvenika (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju znanstvenika (2),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| A. | budući da je dovršetak EIP-a postizanjem slobodnog kretanja istraživača i slobodnog protoka znanstvenog znanja i tehnologije ključni prioritet Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je dovršetak EIP-a postizanjem slobodnog kretanja istraživača i slobodnog protoka znanstvenog znanja i tehnologije ključni prioritet Europske unije;

| B. | budući da je predviđeno da se EIP-om prevlada rascjepkanost nacionalnih napora u području istraživanja i inovacija smanjenjem razlika između regulatornog i administrativnog okvira; |
| --- | --- |

B.

budući da je predviđeno da se EIP-om prevlada rascjepkanost nacionalnih napora u području istraživanja i inovacija smanjenjem razlika između regulatornog i administrativnog okvira;

| C. | budući da su EIP-om pruženi važni mehanizmi za osiguravanje slobodnog kretanja istraživača i razmjene tehnologija znanja i inovacija; budući da je, nadalje, EIP uspostavljen, dobro poznat okvir koji potiče prekogranične zajedničke aktivnosti između istraživača država članica i „centara EIP-a” u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

C.

budući da su EIP-om pruženi važni mehanizmi za osiguravanje slobodnog kretanja istraživača i razmjene tehnologija znanja i inovacija; budući da je, nadalje, EIP uspostavljen, dobro poznat okvir koji potiče prekogranične zajedničke aktivnosti između istraživača država članica i „centara EIP-a” u području istraživanja i inovacija;

| D. | budući da se istraživanje mora zasnivati na temeljnim načelima integriteta istraživanja, a Europski kodeks ponašanja za istraživački integritet koji je izradila Europska federacija akademija znanosti i humanističkih znanosti (ALLEA) trebalo bi smatrati referencom za istraživačku zajednicu; budući da su neovisnost i objektivnost ključni elementi izgradnje i održavanja povjerenja u znanost; |
| --- | --- |

D.

budući da se istraživanje mora zasnivati na temeljnim načelima integriteta istraživanja, a Europski kodeks ponašanja za istraživački integritet koji je izradila Europska federacija akademija znanosti i humanističkih znanosti (ALLEA) trebalo bi smatrati referencom za istraživačku zajednicu; budući da su neovisnost i objektivnost ključni elementi izgradnje i održavanja povjerenja u znanost;

| E. | budući da je ubrzanje istraživanja i inovacija u Europskoj uniji i poboljšanje suradnje između privatnih i javnih istraživanja i inovacija u državama članicama u cilju ranog uvođenja na tržište i društvenog prihvaćanja novih tehnoloških rješenja i poboljšanja postojećih presudno za postizanje naših klimatskih ciljeva, ostvarenje digitalne tranzicije te za oporavak europskog gospodarstva; budući da stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta pruža gospodarske mogućnosti za EU; budući da ulaganje u temeljna istraživanja znači ulaganje u budućnost i budući da financiranje takvih istraživanja ne bi trebalo biti suštinski povezano s ekonomskom profitabilnošću; budući da su velika znanstvena dostignuća postignuta u okviru javno financiranih istraživanja; |
| --- | --- |

E.

budući da je ubrzanje istraživanja i inovacija u Europskoj uniji i poboljšanje suradnje između privatnih i javnih istraživanja i inovacija u državama članicama u cilju ranog uvođenja na tržište i društvenog prihvaćanja novih tehnoloških rješenja i poboljšanja postojećih presudno za postizanje naših klimatskih ciljeva, ostvarenje digitalne tranzicije te za oporavak europskog gospodarstva; budući da stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta pruža gospodarske mogućnosti za EU; budući da ulaganje u temeljna istraživanja znači ulaganje u budućnost i budući da financiranje takvih istraživanja ne bi trebalo biti suštinski povezano s ekonomskom profitabilnošću; budući da su velika znanstvena dostignuća postignuta u okviru javno financiranih istraživanja;

| F. | budući da bi, kao opće pravilo, istraživanje i inovacije trebali poštovati načelo tehnološke neutralnosti; budući da je, međutim, važno naglasiti da se tehnološkim odabirima mora poštovati postojeći okvir politike; |
| --- | --- |

F.

budući da bi, kao opće pravilo, istraživanje i inovacije trebali poštovati načelo tehnološke neutralnosti; budući da je, međutim, važno naglasiti da se tehnološkim odabirima mora poštovati postojeći okvir politike;

| G. | budući da su istraživanje i inovacije ključni za omogućavanje oporavka Europe, podupiranje i ubrzanje digitalne i zelene tranzicije na društveno odgovoran način, jačanje održivosti i konkurentnosti Unije te jačanje njezine otpornosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su istraživanje i inovacije ključni za omogućavanje oporavka Europe, podupiranje i ubrzanje digitalne i zelene tranzicije na društveno odgovoran način, jačanje održivosti i konkurentnosti Unije te jačanje njezine otpornosti;

| H. | budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 negativno utjecala na mnoge mlade istraživače koji su doživjeli pogoršanje radnih uvjeta i smanjen pristup laboratorijima i drugim osnovnim objektima te kao rezultat toga imaju manje mogućnosti za dovršetak svojih projekata i stjecanje kvalifikacija potrebnih za napredovanje u karijeri; |
| --- | --- |

H.

budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 negativno utjecala na mnoge mlade istraživače koji su doživjeli pogoršanje radnih uvjeta i smanjen pristup laboratorijima i drugim osnovnim objektima te kao rezultat toga imaju manje mogućnosti za dovršetak svojih projekata i stjecanje kvalifikacija potrebnih za napredovanje u karijeri;

| I. | budući da žene zauzimaju samo 24 % vodećih položaja u sektoru visokog obrazovanja u Europskoj uniji; budući da su i dalje nedovoljno zastupljene među studentima doktorskog studija u nekoliko područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), uključujući IKT i inženjerstvo, ali i u području proizvodnje i građevine; |
| --- | --- |

I.

budući da žene zauzimaju samo 24 % vodećih položaja u sektoru visokog obrazovanja u Europskoj uniji; budući da su i dalje nedovoljno zastupljene među studentima doktorskog studija u nekoliko područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), uključujući IKT i inženjerstvo, ali i u području proizvodnje i građevine;

| J. | budući da bi se pristupom s više sinergije s drugim programima financiranja EU-a i politikama EU-a mogli posebno iskoristiti kapaciteti za istraživanje i inovacije razvijeni tijekom prošlog desetljeća u manje uspješnim zemljama; budući da bi to zahtijevalo udruživanje resursa za podupiranje aktivnosti kojima se promiče razvoj ljudskog kapitala i uvođenje inovativnih tehnologija i novih poslovnih modela, kao i za potporu pri održavanju i izgradnji infrastrukture; budući da bi ciljana kombinacija ulaganja strukturnih fondova u okviru prioriteta pametne specijalizacije i izvrsnih inicijativa za istraživanje i inovacije koje su podržane Okvirnim programom mogla znatno poboljšati uspješnost određenih regija i ojačati EIP u cjelini; budući da je u tom kontekstu važno istaknuti i potrebu za optimizacijom i boljom koordinacijom upotrebe istraživačkih infrastruktura na razini EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se pristupom s više sinergije s drugim programima financiranja EU-a i politikama EU-a mogli posebno iskoristiti kapaciteti za istraživanje i inovacije razvijeni tijekom prošlog desetljeća u manje uspješnim zemljama; budući da bi to zahtijevalo udruživanje resursa za podupiranje aktivnosti kojima se promiče razvoj ljudskog kapitala i uvođenje inovativnih tehnologija i novih poslovnih modela, kao i za potporu pri održavanju i izgradnji infrastrukture; budući da bi ciljana kombinacija ulaganja strukturnih fondova u okviru prioriteta pametne specijalizacije i izvrsnih inicijativa za istraživanje i inovacije koje su podržane Okvirnim programom mogla znatno poboljšati uspješnost određenih regija i ojačati EIP u cjelini; budući da je u tom kontekstu važno istaknuti i potrebu za optimizacijom i boljom koordinacijom upotrebe istraživačkih infrastruktura na razini EU-a;

| K. | budući da bi uključiv pristup Komisije usklađivanju EIP-a s europskim prostorom obrazovanja i europskom industrijskom politikom u svrhu poticanja sinergije među tim međuovisnim politikama trebao dovesti do sinergije, a ne do veće složenosti u EIP-u, europskom prostoru obrazovanja ili industrijskoj politici; |
| --- | --- |

K.

budući da bi uključiv pristup Komisije usklađivanju EIP-a s europskim prostorom obrazovanja i europskom industrijskom politikom u svrhu poticanja sinergije među tim međuovisnim politikama trebao dovesti do sinergije, a ne do veće složenosti u EIP-u, europskom prostoru obrazovanja ili industrijskoj politici;

| L. | budući da bi EIP trebao pridonijeti brojnim strategijama i međunarodnim obvezama EU-a, kao što su strategija za MSP-ove i digitalna strategija, europski zeleni plan i ciljevi održivog razvoja UN-a; |
| --- | --- |

L.

budući da bi EIP trebao pridonijeti brojnim strategijama i međunarodnim obvezama EU-a, kao što su strategija za MSP-ove i digitalna strategija, europski zeleni plan i ciljevi održivog razvoja UN-a;

| M. | budući da su otvorenost prema svijetu i međunarodna suradnja ključne za uspješne politike EU-a u području istraživanja i inovacija; budući da su zemlje pridružene Okvirnom programu sastavni dio EIP-a i već doprinose njegovim ciljevima; budući da europsko susjedstvo zaslužuje posebnu pozornost; budući da bi sve njegove zemlje na istoku i jugu trebale imati koristi od znanstvene razmjene i suradnje s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da su otvorenost prema svijetu i međunarodna suradnja ključne za uspješne politike EU-a u području istraživanja i inovacija; budući da su zemlje pridružene Okvirnom programu sastavni dio EIP-a i već doprinose njegovim ciljevima; budući da europsko susjedstvo zaslužuje posebnu pozornost; budući da bi sve njegove zemlje na istoku i jugu trebale imati koristi od znanstvene razmjene i suradnje s državama članicama EU-a;

| N. | budući da se EIP ne može dovršiti bez zajamčene akademske slobode u Uniji i bez poštovanja odredbi Povelje Europske unije o temeljnim pravima koje se odnose na akademsku slobodu, slobodu osnivanja visokoškolskih ustanova i slobodu poslovanja; budući da u skladu s mišljenjem Suda Europske unije akademska sloboda ne uključuje samo pojedinačnu dimenziju u mjeri u kojoj je ona povezana sa slobodom izražavanja te, posebno u području istraživanja, sa slobodom komunikacije, istraživanja i razmjene rezultata već i institucionalnu i organizacijsku dimenziju koja se odražava u autonomiji akademskih institucija; |
| --- | --- |

N.

budući da se EIP ne može dovršiti bez zajamčene akademske slobode u Uniji i bez poštovanja odredbi Povelje Europske unije o temeljnim pravima koje se odnose na akademsku slobodu, slobodu osnivanja visokoškolskih ustanova i slobodu poslovanja; budući da u skladu s mišljenjem Suda Europske unije akademska sloboda ne uključuje samo pojedinačnu dimenziju u mjeri u kojoj je ona povezana sa slobodom izražavanja te, posebno u području istraživanja, sa slobodom komunikacije, istraživanja i razmjene rezultata već i institucionalnu i organizacijsku dimenziju koja se odražava u autonomiji akademskih institucija;

Ciljevi

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o novom EIP-u za istraživanje i inovacije u kojoj su utvrđeni strateški ciljevi i mjere koje će se provoditi u bliskoj suradnji s državama članicama kako bi se prioritet dao ulaganjima i reformama u području istraživanja i inovacija, postigao cilj od 3 % BDP-a, poboljšao pristup izvrsnosti za istraživače u cijelom EU-u i omogućilo da rezultati istraživanja dopru do znanstvene zajednice, društva i realnog gospodarstva, pri čemu će se osigurati da javno financirano istraživanje i inovacije istinski doprinose društvenoj dobrobiti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da donesu Pakt za istraživanje i inovacije u Europi koji uključuje sljedeće obveze koje treba ostvariti do 2030.: koordinirano u cijelom EU-u povećati javnu potrošnju za istraživanje i inovacije s trenutačne prosječne razine od 0,81 % BDP-a na 1,25 %; povećati nacionalno javno financiranje istraživanja i razvoja zajedničkih programa i europskih partnerstava s trenutačne razine od nešto manje od 1 % na 5 % i zajednički se dogovoriti o prioritetnim područjima za djelovanje EIP-a (horizontalno i tematski); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe snažnu vezu između istraživanja i inovacija i poduzetništva, koja stvara mogućnosti za osnivanje novih tzv. „jednoroga”, novoosnovanih poduzeća i MSP-ova; podsjeća na važnost stvaranja digitalnog ekosustava koji će pridonijeti tehnološkim inovacijama i povećanju broja MSP-ova uglavnom preko „inovacijskih centara EIP-a”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznaje ključnu ulogu sveučilišta i akademskih institucija u stvaranju ekosustava za istraživanje i inovacije koji odišu životom; ističe središnju ulogu studenata kao sljedeće generacije inovatora u tim ekosustavima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da u kontekstu EIP-a termini „istraživanje” i „inovacije” ne budu ograničeni na tehnološke inovacije, već da budu ugrađeni kao međusektorske teme od širokog značaja u sve aspekte društvenih i humanističkih znanosti te potpuno integrirani u svaki opći cilj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi preispitivanje EIP-a trebalo uključivati horizontalni pristup za jačanje suradnje među istraživačkim institucijama, uključujući sveučilišta; poziva na veću proračunsku potporu sveučilišnim savezima, kao i na uspostavljanje poticajnog okvira kojim se savezima omogućuje fleksibilan razvoj; nadalje smatra da sveučilišna suradnja ne bi trebala biti ograničena samo na saveze već bi trebalo biti dostupno više programa financiranja za suradnju sveučilišta izvan saveza; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost stvaranja sinergija između visokog obrazovanja, istraživačkih institucija i organizacija civilnog društva kao istinskih partnera u kontekstu istraživanja i inovacija, kao i industrijskih saveza, čime bi se u potpunosti iskoristila dvostruka uloga sveučilišta; u tom kontekstu ponovno ističe potrebu za stvaranjem povoljnih uvjeta i mogućnosti za istraživače korištenjem visokokvalitetne istraživačke infrastrukture; poziva Komisiju da osigura uključiv ustroj tih partnerstava koji se temelji na transparentnosti, ujednačenoj zastupljenosti dionika i kontinuiranoj otvorenosti te da ponudi dovoljno mogućnosti za sudjelovanje tih različitih dionika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da svi pozivi na financiranje moraju biti transparentni i unaprijed najavljeni; nadalje ističe da bi u okviru zajedničkih planova za industrijsku tehnologiju trebalo bolje uzimati u obzir doprinos odozdo prema gore i uključivo sudjelovanje te ne uzimati samu industriju kao primarni izvor doprinosa, već prihvatiti i doprinos najnovijeg istraživanja i inovacija najviše razine, kao i doprinos organizacija potrošača i socijalnih partnera; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da „novi EIP” prenesu u konkretne politike i mjere financiranja čiji je cilj pridonijeti „zelenoj” i „digitalnoj” usporednoj tranziciji, provedbi ambicioznog europskog zelenog plana i industrijske strategije, otpornom oporavku i nezadovoljenim medicinskim potrebama; ističe važnost primjerenih veza unutar i između inovacijskih i industrijskih ekosustava i njihovih aktera, među ostalim akademske zajednice, industrije, javnog sektora na različitim razinama, šire javnosti i civilnog društva u cijelom EU-u, kako bi se osiguralo brže primjenjivanje rezultata istraživanja u gospodarstvu i društvu; u tom kontekstu ističe ključnu ulogu MSP-ova u bavljenju inovacijama i tehnološkim razvojem te potencijal tradicionalnih MSP-ova koji tek treba ostvariti; ističe ulogu „centara EIP-a” kao alata kojim se osigurava dostupnost visokokvalitetne znanosti u svim gradovima i regijama EU-a te potiču regije u kojima postoje mogućnosti za održivi rast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zbog toga što se proces poboljšanja kvalitete sustava za istraživanje i inovacije usporava i pokazuje neujednačen napredak u Uniji (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnu ulogu koju su istraživanje i inovacije imali tijekom pandemije bolesti COVID-19 u donošenju multisektorskih i transdisciplinarnih rješenja za prevladavanje krize; u tom pogledu pozdravlja akcijski plan „EIP protiv koronavirusa” kao primjer brzo definirane i dobro usmjerene mjere poduzete zajedno s državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da pandemija bolesti COVID-19 nije pokazala samo važnost suradnje u istraživanju i inovacijama već i važnost otvorene znanstvene prakse i infrastruktura za brzo donošenje rješenja za najzahtjevnije društvene potrebe; naglašava da će EIP imati ključnu ulogu u unapređivanju otvorene znanosti i razmjeni istraživačkih rezultata, podataka i infrastrukture, kao i u osiguravanju toga da se sve znanstvene publikacije proizašle iz javno financiranih istraživanja automatski objavljuju u časopisima s otvorenim pristupom, dok bi rezultati i podaci istraživanja trebali biti dostupni u skladu s načelima FAIR (pronalazivi, dostupni, interoperabilni i ponovno uporabljivi); |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 povećala potražnju za boljom povezanošću i stoga ubrzala digitalnu tranziciju; međutim, žali zbog toga što se razmjena tehnologije i prava intelektualnog vlasništva nisu dovoljno uzeli u obzir; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na uspostavljanje ravnoteže između temeljnog istraživanja i primjenjenijeg istraživanja koje vodi do konkretnih inovacija u cijelom EIP-u te naglašava da su oba od ključne važnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se temeljno istraživanje odnosi na aktivnosti znanstvenika koji istražuju pitanja u svrhu stvaranja znanja, neovisno o ekonomskoj isplativosti ili primjenjivosti u kratkom roku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je novim EIP-om potrebno u potpunosti prihvatiti zelenu i digitalnu usporednu tranziciju i doprinijeti ubrzanju napora u području istraživanja i inovacija u tom kontekstu, među ostalim, boljim usklađivanjem i jačanjem ulaganja u istraživanje i inovacije putem iskorištavanja sinergija s Mehanizmom za oporavak i otpornost, kao i poboljšanjem suradnje između privatnih i javnih istraživanja i inovacija, ne samo u državama članicama već i među njima, kako bi se ubrzalo društveno prihvaćanje i rano uvođenje na tržište inovativnih tehnologija i rješenja koja su od vitalnog značaja za postizanje klimatskih ciljeva EU-a, kao i za iskorištavanje velikih gospodarskih prilika koje pružaju usporedne tranzicije; |
| --- | --- |

16.

Financiranje i sinergije

| 17. | ističe da, s obzirom na činjenicu da se Europa suočava s hitnim društvenim, ekološkim i gospodarskim izazovima, koji su pogoršani krizom prouzročenom bolešću COVID-19, krajnje je vrijeme da se EIP preustroji kako bi se postigao europski oporavak i izgradio novi društveno, gospodarski i okolišno otporan model za EU; stoga je zabrinut zbog sporog tempa usklađivanja nacionalnih politika i politika dogovorenih s državama članicama na razini EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da povećaju nacionalne proračune namijenjene za istraživanje i inovacije; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Vijeće ponovno potvrdilo cilj ulaganja od 3 % BDP-a iz zaključaka Vijeća od 1. prosinca 2020.; žali zbog činjenice da se Vijeće u tim zaključcima nije obvezalo na predloženi cilj ulaganja od 1,25 % BDP-a za javno financiranje istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na važnost doprinosa istraživanja i inovacija u postizanju ciljeva utvrđenih Pariškim sporazumom i ciljeva iz europskog zelenog plana; potiče sveukupno povećanje državnih proračuna namijenjenih za istraživanje i inovacije u tehnologijama čiste energije, čime se potiču nacionalni ciljevi i ciljevi financiranja koji ukazuju na konkretne i relevantne putanje do 2030. i 2050.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | inzistira na važnosti stvaranja i potpunog iskorištavanja sinergija među europskim instrumentima financiranja, posebno između programa Obzor Europa, programa Erasmus+, fondova kohezijske politike, instrumenta NextGenerationEU, Programa jedinstvenog tržišta, programa InvestEU, instrumenta LIFE+, Fonda za pravednu tranziciju i instrumenata vanjskog djelovanja EU-a, Partnerstva za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), programa EU za zdravlje i programa Digitalna Europa, te traži od Komisije da državama članicama pruži jasne, jednostavne i praktične smjernice i pojednostavljene alate o tome kako najbolje primijeniti te sinergije u nacionalnom i regionalnom kontekstu; u tom kontekstu ističe važnost Mehanizma za oporavak i otpornost kojim će se podržati pametan, održiv i uključiv rast, uključujući infrastrukture za istraživanje i inovacije, i koji će uvelike pridonijeti provedbi „novog EIP-a”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da su planovi oporavka i instrument NextGenerationEU prilika za osnaživanje trokuta znanja i jačanje vještina, obrazovanja i istraživanja; ističe potrebu za bolje strukturiranim vezama s inicijativama za jačanje europskog prostora obrazovanja i europskog inovacijskog prostora; pozdravlja plan Vijeća da uključi jačanje EIP-a u nacionalne planove oporavka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe važnost suradnje između akademske zajednice, istraživačkih institucija i industrije od faze izrade projekata nadalje, u svrhu promicanja znanosti, kao i inovativnih tehnologija i rješenja usmjerenih na dijeljenje resursa i komplementarnih prednosti, te u svrhu zajedničkog dovršavanja projekata tehnoloških inovacija kako bi se stvorili proizvodi, usluge ili postupci spremni za tržište i povećala dobrobit; u kontekstu „novog EIP-a” potiče međusobnu razmjenu i bolju suradnju među različitim akterima u cilju povećanja obrazovnog iskustva, ubrzanja postupka prijenosa znanja, podizanja razine osviještenosti i pružanja rješenja za prevladavanje društvenih, okolišnih i gospodarskih izazova; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe potencijal multidisciplinarnog pristupa ekosustavima s više dionika, pri čemu se kombiniraju kreativne i kulturne snage i bogatstva Europe; primjećuje koristi u pogledu sinergije stvorene ujedinjenjem različitih sektora i znanstvenih disciplina, među ostalim umjetnosti, dizajna i kreativnih područja, te društvenih i humanističkih znanosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje ulogu privatnog sektora u poboljšanju naših kapaciteta za istraživanje i inovacije, u širenju novih inovacija te u jačanju konkurentnosti i održivosti Europe; naglašava da se znatan utjecaj na društvo može stvoriti, među ostalim, prihvaćanjem najnovijeg istraživačkog znanja u novoosnovanim poduzećima, etabliranim poslovnim subjektima i industriji; ističe potrebu za jačanjem dugoročne strateške suradnje između akademske zajednice i poslovnih subjekata kako bi se unaprijedili ciljevi od javnog interesa i integrirao trokut znanja radi postizanja boljih društvenih rezultata; naglašava da industrija i MSP-ovi mogu imati glavnu ulogu u pridonošenju dugoročnim ulaganjima i premošćivanju „doline smrti” te poziva Komisiju da razmotri kako bolje iskoristiti sinergije između javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije, među ostalim u pogledu osposobljavanja, vještina i razvoja istraživačke aktivnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | u kontekstu „novog EIP-a” ponovno ističe važnost primjene postojećeg okvira za prava intelektualnog vlasništva i potpore predstojećem jedinstvenom patentu i svim potrebnim fleksibilnostima kako bi se postigla ravnoteža između provedbe djelotvornih prava intelektualnog vlasništva i zalaganja za inovacije; ističe potencijalnu ulogu predstojećeg jedinstvenog patenta u pojednostavljenju postupaka i smanjenju administrativnog opterećenja za europske inovatore; |
| --- | --- |

25.

Smanjenje jaza

| 26. | smatra da jedan od ključeva za uspjeh znatno povećane javne potrošnje za istraživanje i inovacije leži u integraciji različitih europskih, nacionalnih i privatnih izvora financiranja, uključujući konvergenciju financiranja preko programa Obzor Europa, Mehanizma za oporavak i otpornost, kohezijskih fondova EU-a i nacionalnog financiranja za istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na donošenje ambicioznog paketa „Širenje sudjelovanja i jačanje EIP-a” u okviru programa Obzor Europa kojim se podržava suradnja među državama članicama radi postizanja ujednačenog pristupa izvrsnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da, uzimajući u obzir oporavak od pandemije, što prije podrže „novi EIP” nacionalnim reformama i resursima koji dopunjuju financijske instrumente EU-a primjenom novih alata, posebno dijela „Širenje sudjelovanja i jačanje EIP-a” u okviru Obzora Europa koji će pomoći smanjiti jaz u uspješnosti u području istraživanja i inovacija te nejednakosti među različitim zemljama i regijama; u tom pogledu ističe potrebu za rješavanjem pitanja ulaganja i reformi u području istraživanja i inovacija; pozdravlja stvaranje „Foruma EIP-a za tranziciju” i potencijalnog Pakta za istraživanje i inovacije; napominje da će uspjeh pakta ovisiti o širokoj potpori u sektoru te stoga poziva na uključivanje Parlamenta i dionika u postupak izrade pakta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznaje značajnu ulogu regionalnih vlada u promicanju politika istraživanja i inovacija, kao i važnost regionalnih ekosustava istraživanja i inovacija; poziva Komisiju i države članice da prihvate višerazinski oblik upravljanja koji uključuje regionalne i lokalne vlasti kako bi se poboljšali regionalni ekosustavi i „centri EIP-a”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe potrebu za osiguravanjem sinergija između „centara EIP-a” i drugih centara povezanih s istraživanjem i inovacijama, kao što su inovacijski centri Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT), digitalnoinovacijski centri i mreže, kao što su, među ostalim, digitalnoinovacijski centri za umjetnu inteligenciju i Europska poduzetnička mreža; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče inicijative usmjerene na daljnje povećanje ulaganja u vještine, istraživanje i inovacije u državama članicama koje se prema europskoj ljestvici uspjeha u inovacijama još smatraju skromnim i umjerenim inovatorima; pozdravlja postojeće inicijative za premošćivanje jaza s kojim se suočavaju te države članice, uključujući regionalni program za inovacije EIT-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da bi EIP-om trebalo dati prioritet pristupu izvrsnosti, mobilnosti istraživača i slobodnom protoku znanja, promicati uključivost i širiti mogućnosti na cijelom teritoriju Europe, jačanjem veza i sinergija među različitim zajednicama za istraživanje i inovacije, čime se pridonosi potpunom iskorištavanju potencijala Europe u području istraživanja i inovacija; naglašava da davanjem prioriteta izvrsnosti EIP može imati središnju ulogu u smanjenju razlika u Uniji i pomoći u premošćivanju istraživačkog jaza koji i dalje postoji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi društvene potrebe i interesi trebali biti u središtu istraživanja i inovacija te da bi stoga angažman građana, lokalnih zajednica i civilnog društva trebao biti u središtu novog EIP-a kako bi se olakšalo društveno prihvaćanje te time postigao veći društveni učinak i povećalo povjerenje u znanost; stoga poziva na pojačanu znanstvenu komunikaciju i kampanje za podizanje razine osviještenosti, kao i na blisko sudjelovanje civilnog društva i krajnjih korisnika od početka postupaka istraživanja i inovacija, uključujući predstavničke organizacije skupina kojima prijeti veći rizik od isključenosti, kao što su osobe s invaliditetom i druge nedovoljno zastupljene skupine u društvu, kako bi se riješila ključna pitanja u vezi s njihovom isključenosti iz istraživanja i inovacija te kako bi se osiguralo da tehnologije i inovacije koje se nakon toga razviju zaista služe društvu, a ne obrnuto; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja planove Komisije da poboljša dostupnost institucija izvrsnosti i infrastrukture za istraživače iz cijelog EU-a; međutim, ističe potrebu za bolje ciljanom potporom usmjerenom na pomoć u smanjivanju jaza u području istraživanja i inovacija u Uniji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost smanjenja fragmentacije u pristupu istraživačkim podacima i prepoznaje važnost europskog oblaka za otvorenu znanost (EOSC) u kontekstu „novog EIP-a” koji je usmjeren na okupljanje institucionalnih, nacionalnih i europskih dionika, inicijativa i podatkovnih infrastruktura radi razvoja uključivog otvorenog znanstvenog ekosustava u EU-u; traži da se promiče sudjelovanje u inicijativama za otvorenu znanost i razmjenu podataka unapređivanjem europskih infrastruktura za razmjenu podataka i promicanjem uporabe standarda za podatke; |
| --- | --- |

35.

Karijere

| 36. | ističe važnost osnaživanja žena i djevojčica u započinjanju karijere u području STEM-a te traži od država članica i Komisije da izrade mjere za poboljšanje uvjeta za žene kako bi započele istraživačku karijeru te da smanje učinak pasivnog odljeva žena iz tog područja (engl. leaky pipeline); poziva da se poveća atraktivnost mogućnosti zapošljavanja za mlade istraživače i nedovoljno zastupljene skupine, među ostalim s obzirom na presudan doprinos žena znanstvenim aktivnostima te aktivnostima istraživanja i razvoja, pri čemu će se istodobno smanjiti razlike u plaći među spolovima u tom sektoru; potiče države članice i istraživačke organizacije, uključujući sveučilišta, da podrže fleksibilne radne uvjete i aranžmane i za žene i za muškarce u području istraživanja i inovacija, uključujući potporu za jednaku podjelu odgovornosti za skrb, te da preispitaju ocjenjivanje rezultata istraživača u svrhu uklanjanja rodne pristranosti; nadalje inzistira na boljoj integraciji rodne dimenzije u sadržaj istraživanja i inovacija te na boljem prikupljanju razvrstanih podataka i rezultata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | cijeni inicijativu ERA4You za ciljane mjere mobilnosti usmjerene na pružanje podrške istraživačima u državama članicama s niskom uspješnosti u području istraživanja i inovacija u tome da uče i razvijaju izvrsnost te u poticanju mobilnosti istraživača između industrije i akademske zajednice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje pokretanje Foruma EIP-a za tranziciju za potporu državama članicama u koordinaciji i određivanju prioriteta nacionalnog financiranja i reformi u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da se protok talenata i mogućnosti u području istraživanja i inovacija znatno razlikuju među državama članicama; smatra da bi Komisija i države članice trebale težiti protoku talenata kao uravnoteženom kružnom kretanju istraživača, čime će se riješiti problem „odljeva mozgova”; smatra da postizanje te ravnoteže zahtijeva djelovanje na europskoj razini mjerama i instrumentima politike; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost poticajnih programa kojima se potiče mobilnost istraživača (ERASMUS+, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, Europsko istraživačko vijeće); u tom kontekstu podsjeća na studiju o mjerama potpore za povratak istraživača u Uniju i u njihovu zemlju podrijetla u Uniji, predviđenu u programu Obzor Europa, koja može biti koristan alat za dokazivanje da postoji potreba za mjerama za promicanje povratka istraživača; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da razvije dodatne instrumente i mjere za postizanje tog cilja, primjerice preko centara EIP-a i inicijative ERA4You, mjera širenja i instrumenata potpore, kako bi se osmislile i provele reforme u nacionalnim istraživačkim i inovacijskim sustavima, kao što je instrument za političku podršku programa Obzor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja inicijativu za razvoj paketa instrumenata za potporu istraživačkim karijerama; žali zbog činjenice da Komisija predviđa njegovo donošenje tek do 2024. te traži da se on donese prije kako bi se povećala mobilnost, razvile kompetencije i vještine, osigurali ciljani tečajevi osposobljavanja i poboljšala zapošljivost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da utvrdi i otkloni postojane prepreke s kojima se suočavaju istraživači kad razmišljaju o preseljenju u druge europske zemlje i regije, uključujući prepreke koje se ne odnose na istraživanje, kao što su socijalna sigurnost, mirovine i politike u području ljudskih resursa koje uključuju sustave priznanja i nagrađivanja, kao i ustanove za brigu o djeci i ravnoteža između poslovnog i privatnog života; u tu svrhu poziva Komisiju i nacionalne agencije da surađuju i poboljšaju prikupljanje i usporedivost podataka o zapošljavanju i mobilnosti istraživača te obrascima razvoja karijere; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podržava plan Komisije da nastavi rad na paneuropskom mirovinskom fondu za istraživače (RESAVER) i razvije sveobuhvatan okvir za karijere istraživača kako bi se i dalje promicala prekogranična i međusektorska mobilnost, poboljšala usporedivost i transparentnost u pogledu mogućnosti za karijeru te bolje privukli visokokvalificirani talenti iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uvjeren je da su istraživači jedan od najvažnijih resursa za istraživačke sustave, inovacije i održivi rast te da im se moraju osigurati odgovarajući uvjeti za obavljanje njihova posla; smatra i da bi poslodavci i pružatelji financiranja trebali osigurati da radni uvjeti za istraživače pružaju fleksibilnost i autonomiju koja se smatra ključnom za uspješnu provedbu istraživanja, omogućiti i ženama i muškarcima da kombiniraju obiteljski i poslovni život te poboljšati pristup infrastrukturi, računalnoj moći i mogućnostima; poziva na sustavno priznavanje mogućnosti koje pruža virtualna mobilnost istraživača; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe ključnu ulogu vještina; smatra da je „stavljanje znanja na prvo mjesto” jedan od temeljnih stupova novog EIP-a; ističe ulogu sveučilišta u promicanju cjeloživotnog učenja, stjecanja vještina i prekvalifikacije kako bi se povećale mogućnosti za sve radnike i zadovoljile potrebe za vještinama na tržištu rada koje proizlaze iz zelene i digitalne tranzicije te kako bi se pridonijelo brzom oporavku od krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama na utvrđivanju politika i postupaka kojima bi se moglo podržati bolje upravljanje istraživačkim karijerama, smanjiti nesigurnost, promicati uključivost i raznolikost te u konačnici povećati kvaliteta nastale znanosti; |
| --- | --- |

47.

Uvjeti koji omogućuju istraživanje

| 48. | smatra da bi Unija trebala imati infrastrukturu i opremu svjetske klase kako bi se mogle obavljati aktivnosti povezane s istraživanjem i inovacijama, podržavati industrije i MSP-ovi te iskorištavati inovacijski potencijal za postizanje ciljeva europske politike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prepoznaje važnost plana Europskog strateškog foruma za istraživačke infrastrukture u razvoju infrastrukture za istraživanje i inovacije koje su ključni stup EIP-a te ističe važnost razvoja novih paneuropskih infrastruktura; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva relevantne institucije da podrže mlade istraživače pružanjem odgovarajućih uvjeta i mogućnosti te da donesu hitne mjere, kao što su produljenje trajanja bespovratnih sredstava i projekata, prilagođavanje rokova i poboljšanje pristupa objektima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži da se promiču novi i postojeći talenti te da se istraživačima pruži središnja točka za razmjenu i interakciju u svim fazama njihove karijere, u svim područjima umjetne inteligencije, s obzirom na to da je ona postala glavni pokretač inovacija, budućeg rasta i konkurentnosti te ima ključnu ulogu u rješavanju glavnih izazova s kojima se društvo suočava, kao što su klimatske promjene, energija i mobilnost, hrana i prirodni resursi, zdravstvo i uključiva društva; ističe važnost poticanja razvoja „centara EIP-a” u cijelom EU-u, koji poboljšavaju pristup tim alatima i doprinose smanjenju jaza u vještinama u tom području; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da je od presudne važnosti brzo razviti europski oblak za otvorenu znanost na temelju načela FAIR; zabrinut je zbog sporog napretka prema tom cilju; potiče Komisiju da ubrza proširivanje europskog oblaka za otvorenu znanost u pouzdan prostor za podatke o istraživanju i inovacijama; podsjeća na važnost povezivanja svih inicijativa u području razmjene podataka, kao što su one povezane sa stvaranjem europskih podatkovnih prostora za zdravlje, energiju, proizvodnju, mobilnost, poljoprivredu, financije, vještine i javne uprave; |
| --- | --- |

52.

Načela

| 53. | naglašava da se EIP ne može dovršiti bez zajamčene akademske slobode u Uniji; pozdravlja načelo akademske slobode kao temeljnog stupa u novom EIP-u; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da osigura da se EIP-om promiče poštovanje akademske slobode u svim europskim državama kako bi se zajamčila znanstvena izvrsnost u skladu s člankom 13. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe potrebu za poštovanjem etičkih praksi i temeljnih etičkih načela, kao i etičkih standarda, kako su navedeni u raznim nacionalnim, sektorskim ili institucionalnim etičkim kodeksima; podsjeća na važnost primjene načela utvrđenih u članku 19. okvirnog programa Obzor Europa o etici za istraživačke programe EU-a; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe potrebu za angažiranjem građana kako bi doprinijeli razvoju novih znanja i inovacija za naše društvo; poziva Komisiju da poboljša dijalog s civilnim društvom, podigne razinu osviještenosti i da prednost aktivnom sudjelovanju u svim fazama znanstvenog istraživanja, čime će građanima omogućiti da sudjeluju u osmišljavanju rješenja, pridonose idejama te grade konstruktivna stajališta prema znanosti i njezinoj misiji; poziva relevantne institucije da obrate posebnu pozornost na mogućnosti angažiranja mladih i studenata; |
| --- | --- |

56.

Globalna dimenzija

| 57. | ističe da je međunarodna suradnja važna komponenta koja EIP-u omogućuje da poboljša razmjenu znanja i vještina te poveća kapacitete za istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da reforma EIP-a i ažuriranje strateškog pristupa EU-a i država članica međunarodnoj suradnji izvan EIP-a moraju ići ruku pod ruku; stoga poziva na ažuriranje komunikacije Komisije iz 2012. o međunarodnoj suradnji u istraživanju i inovacijama, koja bi trebala uključivati nov pristup suradnji sa zemljama s niskim i srednjim prihodima; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Presuda od 6. listopada 2020., Europska komisija / Mađarska, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  SL L 75, 22.3.2005., str. 67.

(3)  Vidjeti Izvješće o napretku europskog istraživačkog prostora za 2018.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Slučaj Ahmadreze Djalalija u Iranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o slučaju Ahmadreze Djalalija u Iranu (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno od 17. prosinca 2020. o Iranu, posebno o slučaju dobitnice Nagrade Saharov za 2012. Nasrin Sotoudeh (1), od 19. rujna 2019. o Iranu, posebno o položaju boraca za prava žena i zatvaranju državljana EU-a s dvojnim državljanstvom (2), od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (3) i od 31. svibnja 2018. o položaju osoba koje su zatvorene u Iranu i imaju dvojno državljanstvo Irana i države članice EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno od 17. prosinca 2020. o Iranu, posebno o slučaju dobitnice Nagrade Saharov za 2012. Nasrin Sotoudeh (1), od 19. rujna 2019. o Iranu, posebno o položaju boraca za prava žena i zatvaranju državljana EU-a s dvojnim državljanstvom (2), od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (3) i od 31. svibnja 2018. o položaju osoba koje su zatvorene u Iranu i imaju dvojno državljanstvo Irana i države članice EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir izjave Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Iranu od 18. ožujka 2021. kojom se traži hitno puštanje na slobodu dr. Ahmadreze Djalalija i od 25. studenoga 2020. kojom se Iran poziva da odustane od njegova pogubljenja, kao i mišljenje Radne skupine UN-a za arbitrarno pritvaranje od 24. studenoga 2017. u vezi s Ahmadrezom Djalalijem (Islamska Republika Iran), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Iranu od 18. ožujka 2021. kojom se traži hitno puštanje na slobodu dr. Ahmadreze Djalalija i od 25. studenoga 2020. kojom se Iran poziva da odustane od njegova pogubljenja, kao i mišljenje Radne skupine UN-a za arbitrarno pritvaranje od 24. studenoga 2017. u vezi s Ahmadrezom Djalalijem (Islamska Republika Iran),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 26. listopada 2020. u kojem se traži utvrđivanje odgovornosti za nasilno suzbijanje prosvjeda i njegovo izvješće od 21. srpnja 2020. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 26. listopada 2020. u kojem se traži utvrđivanje odgovornosti za nasilno suzbijanje prosvjeda i njegovo izvješće od 21. srpnja 2020. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu,

| — | uzimajući u obzir peti dijalog na visokoj razini između EU-a i Irana od 9. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti dijalog na visokoj razini između EU-a i Irana od 9. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju i drugom okrutnom postupanju, slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju i drugom okrutnom postupanju, slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran te zaštitne mjere protiv mučenja i arbitrarnog pritvaranja utvrđene u iranskom Ustavu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran te zaštitne mjere protiv mučenja i arbitrarnog pritvaranja utvrđene u iranskom Ustavu,

| — | uzimajući u obzir iračke parlamentarne izbore od 18. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir iračke parlamentarne izbore od 18. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su iranske sigurnosne snage 24. travnja 2016. uhitile švedsko-iranskog državljanina dr. Ahmadrezu Djalalija, specijalista hitne medicine i znanstvenika na belgijskom Vrije Universiteit u Bruxellesu i talijanskom Università del Piemonte Orientale; budući da je u listopadu 2017. osuđen na smrt na osnovi neutemeljenih optužbi za špijunažu u izrazito nepoštenom postupku na temelju priznanja iznuđenog mučenjem; budući da je kaznu potvrdio iranski Vrhovni sud 17. lipnja 2018.; budući da je u pismu koje je napisao u zatvoru Evin u Teheranu naveo da je zatvoren tijekom putovanja u Iran jer je odbio špijunirati europske institucije; budući da ga je tužiteljstvo 24. studenoga 2020. obavijestilo da je njegovo smaknuće neminovno te da je potom premješten u samicu na više od 100 dana do travnja 2021., nakon čega je premješten na jedan od općih odjela zatvora; budući da su mu uskraćeni posjeti i telefonski razgovori s njegovom obitelji u Švedskoj; budući da mu smrtna kazna nije preinačena od njegova premještaja u opći odjel; budući da je imao samo povremeni pristup svojem odvjetniku u posljednjih sedam mjeseci i da prije toga nije imao pristup; |
| --- | --- |

A.

budući da su iranske sigurnosne snage 24. travnja 2016. uhitile švedsko-iranskog državljanina dr. Ahmadrezu Djalalija, specijalista hitne medicine i znanstvenika na belgijskom Vrije Universiteit u Bruxellesu i talijanskom Università del Piemonte Orientale; budući da je u listopadu 2017. osuđen na smrt na osnovi neutemeljenih optužbi za špijunažu u izrazito nepoštenom postupku na temelju priznanja iznuđenog mučenjem; budući da je kaznu potvrdio iranski Vrhovni sud 17. lipnja 2018.; budući da je u pismu koje je napisao u zatvoru Evin u Teheranu naveo da je zatvoren tijekom putovanja u Iran jer je odbio špijunirati europske institucije; budući da ga je tužiteljstvo 24. studenoga 2020. obavijestilo da je njegovo smaknuće neminovno te da je potom premješten u samicu na više od 100 dana do travnja 2021., nakon čega je premješten na jedan od općih odjela zatvora; budući da su mu uskraćeni posjeti i telefonski razgovori s njegovom obitelji u Švedskoj; budući da mu smrtna kazna nije preinačena od njegova premještaja u opći odjel; budući da je imao samo povremeni pristup svojem odvjetniku u posljednjih sedam mjeseci i da prije toga nije imao pristup;

| B. | budući da je u studenom 2017. Radna skupina UN-a za arbitrarna pritvaranja zaključila da je oduzimanje slobode dr. Ahmadreze Djalalija, protivno člancima 3., 5., 8., 9., 10. i 11. Opće deklaracije o ljudskim pravima i člancima 7., 9., 10. i 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, arbitrarno te je pozvala na njegovo puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

B.

budući da je u studenom 2017. Radna skupina UN-a za arbitrarna pritvaranja zaključila da je oduzimanje slobode dr. Ahmadreze Djalalija, protivno člancima 3., 5., 8., 9., 10. i 11. Opće deklaracije o ljudskim pravima i člancima 7., 9., 10. i 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, arbitrarno te je pozvala na njegovo puštanje na slobodu;

| C. | budući da je zdravstveno stanje dr. Ahmadreze Djalalija postalo kritično nakon mjeseci duljeg boravka u samici; budući da mu je od 2016. uskraćena medicinska skrb izvan zatvora i da je prisiljen boraviti u prostoriji s neprekidno upaljenim jarkim svjetlom; budući da se njegovo fizičko i psihičko stanje otada znatno pogoršalo, sa simptomima kao što su pomanjkanje sna, dramatičan gubitak tjelesne težine i poteškoće u govoru; |
| --- | --- |

C.

budući da je zdravstveno stanje dr. Ahmadreze Djalalija postalo kritično nakon mjeseci duljeg boravka u samici; budući da mu je od 2016. uskraćena medicinska skrb izvan zatvora i da je prisiljen boraviti u prostoriji s neprekidno upaljenim jarkim svjetlom; budući da se njegovo fizičko i psihičko stanje otada znatno pogoršalo, sa simptomima kao što su pomanjkanje sna, dramatičan gubitak tjelesne težine i poteškoće u govoru;

| D. | budući da Iran aktivno zatvara strane državljane kako bi ucjenjivao strane vlade; budući da je najmanje desetak državljana EU-a arbitrarno pritvoreno u Iranu; budući da je francusko-iranska pripadnica akademske zajednice Fariba Adelkhah, direktorica istraživanja na fakultetu Sciences Po u Parizu, arbitrarno pritvorena od lipnja 2019., prvo u zatvoru Evin, a zatim u kućnom pritvoru od listopada 2020.; budući da je francuski fotograf Benjamin Brière od 26. svibnja 2020. arbitrarno pritvoren u zatvoru u Mashhadu i budući da je 30. svibnja 2021. protiv njega podignuta optužnica za špijunažu; budući da je njemačko-iranski državljanin Nahid Taghavi od listopada 2020. arbitrarno pritvoren u zatvoru Evin pod dvojbenim optužbama povezanim s nacionalnom sigurnosti; budući da Iran ne priznaje dvojno državljanstvo, zbog čega strana veleposlanstva imaju ograničen pristup svojim državljanima s dvojnim državljanstvom; |
| --- | --- |

D.

budući da Iran aktivno zatvara strane državljane kako bi ucjenjivao strane vlade; budući da je najmanje desetak državljana EU-a arbitrarno pritvoreno u Iranu; budući da je francusko-iranska pripadnica akademske zajednice Fariba Adelkhah, direktorica istraživanja na fakultetu Sciences Po u Parizu, arbitrarno pritvorena od lipnja 2019., prvo u zatvoru Evin, a zatim u kućnom pritvoru od listopada 2020.; budući da je francuski fotograf Benjamin Brière od 26. svibnja 2020. arbitrarno pritvoren u zatvoru u Mashhadu i budući da je 30. svibnja 2021. protiv njega podignuta optužnica za špijunažu; budući da je njemačko-iranski državljanin Nahid Taghavi od listopada 2020. arbitrarno pritvoren u zatvoru Evin pod dvojbenim optužbama povezanim s nacionalnom sigurnosti; budući da Iran ne priznaje dvojno državljanstvo, zbog čega strana veleposlanstva imaju ograničen pristup svojim državljanima s dvojnim državljanstvom;

| E. | budući da Iran također arbitrarno pritvara i svoje građane u teškim uvjetima; budući da sudovi optuženicima često uskraćuju pravo na pošteno suđenje te ograničavaju pravno savjetovanje i posjete konzularnih tijela i UN-a te humanitarnih organizacija; budući da se kazne često temelje na nepotkrijepljenim optužbama; budući da iranski pravosudni sustav i suci nipošto nisu neovisni i ne zadovoljavaju međunarodne standarde; budući da iranske vlasti nisu istražile navode o mučenju i drugim teškim povredama prava pritvorenika; budući da se sudsko uznemiravanje koristi za ušutkavanje boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

E.

budući da Iran također arbitrarno pritvara i svoje građane u teškim uvjetima; budući da sudovi optuženicima često uskraćuju pravo na pošteno suđenje te ograničavaju pravno savjetovanje i posjete konzularnih tijela i UN-a te humanitarnih organizacija; budući da se kazne često temelje na nepotkrijepljenim optužbama; budući da iranski pravosudni sustav i suci nipošto nisu neovisni i ne zadovoljavaju međunarodne standarde; budući da iranske vlasti nisu istražile navode o mučenju i drugim teškim povredama prava pritvorenika; budući da se sudsko uznemiravanje koristi za ušutkavanje boraca za ljudska prava;

| F. | budući da Iran ima najveći broj pogubljenja po stanovniku na svijetu; |
| --- | --- |

F.

budući da Iran ima najveći broj pogubljenja po stanovniku na svijetu;

| G. | budući da EU i njegove države članice kontinuirano sudjeluju u diplomatskim razgovorima za poboljšanje odnosa s Iranom, što je dovelo do usvajanja Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana 18. listopada 2015.; budući da je EU i dalje predan poboljšanju odnosa pod određenim uvjetima; budući da je poštovanje ljudskih prava ključna sastavnica za daljnji razvoj tih odnosa; |
| --- | --- |

G.

budući da EU i njegove države članice kontinuirano sudjeluju u diplomatskim razgovorima za poboljšanje odnosa s Iranom, što je dovelo do usvajanja Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana 18. listopada 2015.; budući da je EU i dalje predan poboljšanju odnosa pod određenim uvjetima; budući da je poštovanje ljudskih prava ključna sastavnica za daljnji razvoj tih odnosa;

| 1. | poziva Iran, pod predsjedanjem novoizabranog predsjednika Ebrahima Raisija, da odustane od skorašnjeg pogubljenja švedsko-iranskog pripadnika akademske zajednice dr. Ahmadreze Djalalija, da ga odmah i bezuvjetno pomiluje i oslobodi te da mu dopusti povratak obitelji u Švedskoj; oštro osuđuje njegovo mučenje, arbitrarno pritvaranje i smrtnu kaznu na temelju nepotkrijepljenih optužbi, kako je zabilježeno u mišljenju Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Radne skupine za arbitrarno pritvaranje; apelira na Iran da mu, u očekivanju gore navedenog, odmah odobri redovite kontakte s njegovom obitelji i odvjetnikom, da zajamči njegovu sigurnost te da mu pruži hitnu i odgovarajuću medicinsku skrb; poziva Iran da prestane prijetiti njegovoj obitelji u Švedskoj i Iranu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje ustaljenu politiku određivanja arbitrarnih pritvaranja državljana EU-a, UK-a i drugih država koju Iran provodi kako bi ishodio političke ustupke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Iran da odmah povuče sve optužbe protiv dr. Ahmadreze Djalalija, kao i protiv svih arbitrarno pritvorenih državljana EU-a, primjerice njemačkih državljana Nahida Taghavija i Jamshida Sharmahda, francuskih državljana Benjamina Brièrea i Faribu Adelkhah protiv koje na snazi ostaje zabrana putovanja, austrijskih državljana Kamrana Ghaderija i Massouda Mossaheba; kao i državljana UK-a Morada Tahbaza, Anoosh Ashoori, Mehrana Raoofa i Nazanin Zaghari-Ratcliffe koja ostaje u kućnom pritvoru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | duboko žali zbog činjenice da od rezolucije Parlamenta od 17. prosinca 2020. nijedna država članica EU-a nije uspjela posjetiti arbitrarno pritvorene državljane EU-a, uključujući dr. Ahmadrezu Djalalija; ponavlja svoj hitan poziv potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i državama članicama EU-a da učine sve što je u njihovoj moći da spriječe pogubljenje dr. Ahmadreze Djalalija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Vijeće da razmotri dodatne ciljane sankcije, uključujući zamrzavanje imovine iranskih režimskih službenika i pravnih osoba uključenih u arbitrarna pritvaranja državljana EU-a i njihove osude na smrt, uključujući, u slučaju nastavka pritvora dr. Ahmadreze Djalalija, primjenu trenutačnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava ili globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (EU-ov Zakon Magnicki); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja uključivanje osmero iranskih pojedinaca i triju pravnih osoba, zbog njihova sudjelovanja u ubojstvu najmanje 303 prosvjednika u 2019., u režim sankcija EU-a koji obuhvaća zamrzavanje imovine i zabrane putovanja provedeno 12. travnja 2021.; napominje da je EU donio takvu odluku prvi put od 2013.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno izražava najsnažnije protivljenje smrtnoj kazni u svim okolnostima i ponavlja da se ne može koristiti nikakvo moralno, pravno ili religijsko opravdanje; poziva Iran da odmah uvede moratorij na primjenu smrtne kazne kao korak prema njezinu ukidanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Iran da također oslobodi političke zatvorenike, uključujući borce za ljudska prava, s obzirom na to da su pritvoreni isključivo zbog ostvarivanja svojih temeljnih prava na slobodu izražavanja, uvjerenja, udruživanja i objavljivanja, mirnog okupljanja i medijskih sloboda; poziva Iran da propisno istraži službene osobe odgovorne za ozbiljne povrede ljudskih prava, uključujući uporabu prekomjerne i smrtonosne sile protiv prosvjednika; osuđuje sustavnu uporabu produljenog zatvaranja u samici, čime se krše međunarodne obveze Irana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Vijeće da u svojim bilateralnim odnosima s Iranom pokrene raspravu o povredama ljudskih prava, u skladu sa zajedničkom izjavom potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i iranskog ministra vanjskih poslova iz travnja 2016.; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da nastavi uključivati pitanja ljudskih prava u kontekst dijaloga na visokoj razini između EU-a i Irana; poziva EU i njegove države članice da ojačaju svoju zaštitu i potporu za borce za ljudska prava, posebno za žene, među ostalim s pomoću bespovratnih sredstava za hitne slučajeve u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oštro osuđuje stalno pogoršanje stanja ljudskih prava u Iranu, među ostalim i posebice za pripadnike etničkih i vjerskih manjina, zbog sustavne političke, ekonomske, društvene i kulturne diskriminacije; žali zbog alarmantne eskalacije u primjeni smrtne kazne protiv prosvjednika, disidenata i pripadnika manjinskih skupina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Iran da dopusti posjete i u potpunosti surađuje u svim posebnim postupcima Vijeća UN-a za ljudska prava, među ostalim i s posebnim izvjestiteljem UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku UN-a, vrhovnom vođi i predsjedniku Islamske Republike Irana i zastupnicima u iranskom parlamentu Madžlisu. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0376.

(2)  SL C 171, 6.5.2021., str. 17.

(3)  SL C 388, 13.11.2020., str. 127.

(4)  SL C 76, 9.3.2020., str. 139.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hong Kong, posebice slučaj novina Apple Daily

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o Hong Kongu, posebice o slučaju novina Apple Daily (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir sve svoje prethodne rezolucije o Hong Kongu, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (1), Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (2), Rezoluciju od 18. srpnja 2019. o stanju u Hong Kongu (3) i Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sve svoje prethodne rezolucije o Hong Kongu, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (1), Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (2), Rezoluciju od 18. srpnja 2019. o stanju u Hong Kongu (3) i Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, a posebno Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (5), Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) i Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, a posebno Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (5), Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) i Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (7),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 13. prosinca 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 13. prosinca 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o novom Zakonu o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu, koju su 1. srpnja 2020. dali zastupnici u Europskom parlamentu David McAllister i Reinhard Bütikofer, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o novom Zakonu o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu, koju su 1. srpnja 2020. dali zastupnici u Europskom parlamentu David McAllister i Reinhard Bütikofer,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije Konferencije predsjednika Europskog parlamenta od 6. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije Konferencije predsjednika Europskog parlamenta od 6. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 23. lipnja 2021. o prestanku rada novina Apple Daily u Hong Kongu i od 17. travnja 2021. o osuđivanju prodemokratskih aktivista u Hong Kongu, izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 9. lipnja 2021. o izmjenama izbornog sustava Hong Konga, izjave potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u ime EU-a od 11. ožujka 2021. o izbornom sustavu Hong Konga i od 7. siječnja 2021. o masovnim uhićenjima osoba koje su sudjelovale u prodemokratskim predizborima u Hong Kongu u srpnju 2020. te sve druge izjave i deklaracije o stanju u Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 23. lipnja 2021. o prestanku rada novina Apple Daily u Hong Kongu i od 17. travnja 2021. o osuđivanju prodemokratskih aktivista u Hong Kongu, izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 9. lipnja 2021. o izmjenama izbornog sustava Hong Konga, izjave potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u ime EU-a od 11. ožujka 2021. o izbornom sustavu Hong Konga i od 7. siječnja 2021. o masovnim uhićenjima osoba koje su sudjelovale u prodemokratskim predizborima u Hong Kongu u srpnju 2020. te sve druge izjave i deklaracije o stanju u Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je povodom Svjetskog dana slobode medija 2. svibnja 2021. u ime EU-a dao potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je povodom Svjetskog dana slobode medija 2. svibnja 2021. u ime EU-a dao potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o političkim i gospodarskim trendovima u 2020., objavljeno 12. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o političkim i gospodarskim trendovima u 2020., objavljeno 12. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Hong Kongu od 28. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Hong Kongu od 28. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. i razloge za zabrinutost koje je Odbor UN-a za ljudska prava istaknuo na svojem popisu pitanja za Hong Kong od 26. kolovoza 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. i razloge za zabrinutost koje je Odbor UN-a za ljudska prava istaknuo na svojem popisu pitanja za Hong Kong od 26. kolovoza 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 24. lipnja 2021., u kojoj je napomenula da novi hongkonški Zakon o nacionalnoj sigurnosti navodi novinare na samocenzuru kako ne bi riskirali počinjenje „nejasno formuliranih kaznenih djela”, i njezinu izjavu od 21. lipnja 2021. na 47. zasjedanju Vijeća za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 24. lipnja 2021., u kojoj je napomenula da novi hongkonški Zakon o nacionalnoj sigurnosti navodi novinare na samocenzuru kako ne bi riskirali počinjenje „nejasno formuliranih kaznenih djela”, i njezinu izjavu od 21. lipnja 2021. na 47. zasjedanju Vijeća za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir poziv stručnjaka UN-a od 26. lipnja 2020. na poduzimanje odlučnih mjera za zaštitu temeljnih sloboda u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv stručnjaka UN-a od 26. lipnja 2020. na poduzimanje odlučnih mjera za zaštitu temeljnih sloboda u Kini,

| — | uzimajući u obzir Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 30. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 30. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu skupine G7 od 13. lipnja 2021. i izjavu skupine G7 od 12. ožujka 2021. o izmjenama izbornog sustava u Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu skupine G7 od 13. lipnja 2021. i izjavu skupine G7 od 12. ožujka 2021. o izmjenama izbornog sustava u Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini” i načelo „jedna zemlja, dva sustava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini” i načelo „jedna zemlja, dva sustava”,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Kine, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Kine, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da je 500 pripadnika naoružanih policijskih snaga Hong Konga 17. lipnja 2021. pretreslo urede najvećih novina koje podržavaju oporbu, Apple Daily, pri čemu su prisilili novinare da napuste redakciju te su temeljito pregledali njihova računala, telefone i novinarske materijale, te da je to bio prvi slučaj u kojem su vlasti spomenule mogućnost da se medijskim člancima krši Zakon o nacionalnoj sigurnosti Hong Konga; budući da je uhićena petorica viših rukovoditelja i urednika tih novina, uključujući glavnog urednika Ryana Lawa, glavnog izvršnog direktora Cheunga Kim-hunga, glavnog voditelja poslovanja Roystona Chowa, suradnika za izdavaštvo Chana Puimana i direktora Apple Daily Digitala Cheunga Chi-waija; |
| --- | --- |

B.

budući da je 500 pripadnika naoružanih policijskih snaga Hong Konga 17. lipnja 2021. pretreslo urede najvećih novina koje podržavaju oporbu, Apple Daily, pri čemu su prisilili novinare da napuste redakciju te su temeljito pregledali njihova računala, telefone i novinarske materijale, te da je to bio prvi slučaj u kojem su vlasti spomenule mogućnost da se medijskim člancima krši Zakon o nacionalnoj sigurnosti Hong Konga; budući da je uhićena petorica viših rukovoditelja i urednika tih novina, uključujući glavnog urednika Ryana Lawa, glavnog izvršnog direktora Cheunga Kim-hunga, glavnog voditelja poslovanja Roystona Chowa, suradnika za izdavaštvo Chana Puimana i direktora Apple Daily Digitala Cheunga Chi-waija;

| C. | budući da su, prema izjavi glasnogovornika policije Hong Konga, rukovoditelji i urednici novina uhićeni zbog svoje uloge u objavi više od 30 članaka u kojima se strane zemlje pozivaju na uvođenje sankcija u vezi sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; budući da hongkonške vlasti takve pozive smatraju tajnim dogovorom sa stranim zemljama kojim se ugrožava nacionalna sigurnost; |
| --- | --- |

C.

budući da su, prema izjavi glasnogovornika policije Hong Konga, rukovoditelji i urednici novina uhićeni zbog svoje uloge u objavi više od 30 članaka u kojima se strane zemlje pozivaju na uvođenje sankcija u vezi sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; budući da hongkonške vlasti takve pozive smatraju tajnim dogovorom sa stranim zemljama kojim se ugrožava nacionalna sigurnost;

| D. | budući da je 23. lipnja 2021. policija uhitila i autora kolumne China Beat u novinama Apple Daily Yeunga Ching-keeja (poznatog i pod imenom Li Ping) te ga je optužila za „urotu radi tajnog dogovora sa stranim snagama” i da je 27. lipnja 2021. pod optužbom za isto kazneno djelo uhićen i bivši viši urednik u istim novinama Fung Wai-kwong (poznat i pod imenom Lo Fung); |
| --- | --- |

D.

budući da je 23. lipnja 2021. policija uhitila i autora kolumne China Beat u novinama Apple Daily Yeunga Ching-keeja (poznatog i pod imenom Li Ping) te ga je optužila za „urotu radi tajnog dogovora sa stranim snagama” i da je 27. lipnja 2021. pod optužbom za isto kazneno djelo uhićen i bivši viši urednik u istim novinama Fung Wai-kwong (poznat i pod imenom Lo Fung);

| E. | budući da su novine Apple Daily, nakon što su im hongkonške vlasti na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti zamrznule svu imovinu (oko 2 milijuna EUR), 24. lipnja 2021. bile primorane prestati s radom nakon 26 godina; budući da je više od 800 zaposlenika novina Apple Daily izgubilo posao i da vjerojatno više neće biti zaposleni u Hong Kongu; |
| --- | --- |

E.

budući da su novine Apple Daily, nakon što su im hongkonške vlasti na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti zamrznule svu imovinu (oko 2 milijuna EUR), 24. lipnja 2021. bile primorane prestati s radom nakon 26 godina; budući da je više od 800 zaposlenika novina Apple Daily izgubilo posao i da vjerojatno više neće biti zaposleni u Hong Kongu;

| F. | budući da osnivač tih novina, Jimmy Lai, služi zatvorsku kaznu u trajanju od 20 mjeseci zbog sudjelovanja u prosvjedima iz 2019. te mu prijete dodatne optužbe u okviru Zakona o nacionalnoj sigurnosti za djela koja se mogu kazniti i doživotnom kaznom; budući da su novine Apple Daily oduvijek odražavale otvoren i kritički stav prema kineskom i hongkonškom vodstvu te da su to bile jedine novine na kineskom jeziku u Hong Kongu koje nisu bile pod kontrolom kineske vlade; |
| --- | --- |

F.

budući da osnivač tih novina, Jimmy Lai, služi zatvorsku kaznu u trajanju od 20 mjeseci zbog sudjelovanja u prosvjedima iz 2019. te mu prijete dodatne optužbe u okviru Zakona o nacionalnoj sigurnosti za djela koja se mogu kazniti i doživotnom kaznom; budući da su novine Apple Daily oduvijek odražavale otvoren i kritički stav prema kineskom i hongkonškom vodstvu te da su to bile jedine novine na kineskom jeziku u Hong Kongu koje nisu bile pod kontrolom kineske vlade;

| G. | budući da je u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti omogućeno da jedan jedini dužnosnik, točnije, hongkonški ministar sigurnosti zamrzne svu imovinu novina Apple Daily bez službene optužnice i poštenog suđenja, samo na temelju tvrdnji o kršenju dotičnog zakona; budući da bi se takav postupak mogao primijeniti na bilo koji subjekt čije dionice kotiraju na burzi ili bilo koje poduzeće koje samo posluje u Hong Kongu; |
| --- | --- |

G.

budući da je u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti omogućeno da jedan jedini dužnosnik, točnije, hongkonški ministar sigurnosti zamrzne svu imovinu novina Apple Daily bez službene optužnice i poštenog suđenja, samo na temelju tvrdnji o kršenju dotičnog zakona; budući da bi se takav postupak mogao primijeniti na bilo koji subjekt čije dionice kotiraju na burzi ili bilo koje poduzeće koje samo posluje u Hong Kongu;

| H. | budući da je 30. lipnja 2021. obilježena prva godišnjica stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da su vlasti najavile da će taj zakon biti usmjeren samo na „izrazitu manjinu” koja predstavlja prijetnju javnoj sigurnosti; budući da je, ipak, u toj jednoj godini zakon primjenjivan kako bi se u potpunosti razmontiralo slobodno društvo Hong Konga na gotovo svim razinama, na temelju niza vrlo nejasno definiranih optužbi kao što su „subverzivnost”, „odcjepljenje” i „tajni dogovori sa stranim snagama”, čime je u potpunosti promijenjeno političko i pravno okružje u Hong Kongu te su ograničeni sloboda tiska i slobodno izražavanje mišljenja; budući da se nacionalna sigurnost koristila kao opravdanje za cenzuru, uznemiravanje, uhićenja i progone koji su sustavno usmjeravani na političke i izabrane predstavnike, aktiviste, studente i novinare prodemokratskih stavova; budući da se procjenjuje da je na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti uhićeno 128 osoba, te da su službeno optužene 64 osobe, od kojih se 47 trenutačno nalazi u istražnom zatvoru; budući da se tim zakonom u potpunosti krši načelo „jedna zemlja, dva sustava”; budući da je slabljenje slobode medija također protivno težnjama Hong Konga da bude međunarodno poslovno središte; |
| --- | --- |

H.

budući da je 30. lipnja 2021. obilježena prva godišnjica stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da su vlasti najavile da će taj zakon biti usmjeren samo na „izrazitu manjinu” koja predstavlja prijetnju javnoj sigurnosti; budući da je, ipak, u toj jednoj godini zakon primjenjivan kako bi se u potpunosti razmontiralo slobodno društvo Hong Konga na gotovo svim razinama, na temelju niza vrlo nejasno definiranih optužbi kao što su „subverzivnost”, „odcjepljenje” i „tajni dogovori sa stranim snagama”, čime je u potpunosti promijenjeno političko i pravno okružje u Hong Kongu te su ograničeni sloboda tiska i slobodno izražavanje mišljenja; budući da se nacionalna sigurnost koristila kao opravdanje za cenzuru, uznemiravanje, uhićenja i progone koji su sustavno usmjeravani na političke i izabrane predstavnike, aktiviste, studente i novinare prodemokratskih stavova; budući da se procjenjuje da je na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti uhićeno 128 osoba, te da su službeno optužene 64 osobe, od kojih se 47 trenutačno nalazi u istražnom zatvoru; budući da se tim zakonom u potpunosti krši načelo „jedna zemlja, dva sustava”; budući da je slabljenje slobode medija također protivno težnjama Hong Konga da bude međunarodno poslovno središte;

| I. | budući da se, otkako je stupio na snagu, Zakon o nacionalnoj sigurnosti koristi za zastrašivanje, napadanje, pa čak i uznemiravanje novinara i zaposlenika u medijima, koji su zbog toga počeli napuštati svoja radna mjesta; budući da najmanje desetero novinara i boraca za slobodu tiska sada prijeti moguća doživotna kazna zatvora; budući da prisilno zatvaranje novina Apple Daily, na temelju optužbi da njihove aktivnosti predstavljaju prijetnju nacionalnoj sigurnosti, predstavlja stvaran kraj medijske slobode i slobode izražavanja u Hong Kongu; |
| --- | --- |

I.

budući da se, otkako je stupio na snagu, Zakon o nacionalnoj sigurnosti koristi za zastrašivanje, napadanje, pa čak i uznemiravanje novinara i zaposlenika u medijima, koji su zbog toga počeli napuštati svoja radna mjesta; budući da najmanje desetero novinara i boraca za slobodu tiska sada prijeti moguća doživotna kazna zatvora; budući da prisilno zatvaranje novina Apple Daily, na temelju optužbi da njihove aktivnosti predstavljaju prijetnju nacionalnoj sigurnosti, predstavlja stvaran kraj medijske slobode i slobode izražavanja u Hong Kongu;

| J. | budući da je 27. lipnja 2021. još jedna neovisna medijska kuća, Stand News, objavila da će sa svojih internetskih stranica izbrisati sve članke u kojima se izražava mišljenje autora te da je šestero direktora dalo ostavku; budući da je Udruženje novinara Hong Konga upozorilo na daljnja uhićenja novinara i napomenulo da su vlasti sastavile popis pojedinaca koje treba uhititi u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je 27. lipnja 2021. još jedna neovisna medijska kuća, Stand News, objavila da će sa svojih internetskih stranica izbrisati sve članke u kojima se izražava mišljenje autora te da je šestero direktora dalo ostavku; budući da je Udruženje novinara Hong Konga upozorilo na daljnja uhićenja novinara i napomenulo da su vlasti sastavile popis pojedinaca koje treba uhititi u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti;

| K. | budući da je najmanje dvoje stranih sudaca podnijelo ostavku, pri čemu su kao glavni razlog naveli Zakon o nacionalnoj sigurnosti; budući da su u lipnju ove godine zakonodavci naklonjeni Pekingu prvi put uspješno intervenirali u imenovanju višeg suca na Vrhovnom sudu Hong Konga, što se čini prvim konkretnim korakom u pokušaju da se ugrozi neovisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

K.

budući da je najmanje dvoje stranih sudaca podnijelo ostavku, pri čemu su kao glavni razlog naveli Zakon o nacionalnoj sigurnosti; budući da su u lipnju ove godine zakonodavci naklonjeni Pekingu prvi put uspješno intervenirali u imenovanju višeg suca na Vrhovnom sudu Hong Konga, što se čini prvim konkretnim korakom u pokušaju da se ugrozi neovisnost pravosuđa;

| L. | budući da su hongkonške vlasti uspostavile kontaktnu liniju za zviždače u okviru Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da se obrazovni materijali i kurikulumi u osnovnim i srednjim školama, uključujući međunarodne škole koje pohađaju djeca doseljenika, sada provjeravaju u skladu s načelima Zakona o nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da su hongkonške vlasti uspostavile kontaktnu liniju za zviždače u okviru Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da se obrazovni materijali i kurikulumi u osnovnim i srednjim školama, uključujući međunarodne škole koje pohađaju djeca doseljenika, sada provjeravaju u skladu s načelima Zakona o nacionalnoj sigurnosti;

| M. | budući da je 16. travnja 2021. u Hong Kongu, u dva odvojena predmeta, zbog mirnog sudjelovanja u prosvjedima osuđeno desetero prodemokratskih pojedinaca, točnije, Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung i Yeung Sum; budući da su im izrečene kazne zatvora u trajanju od 8 do 18 mjeseci, a u pet slučajeva uvjetne zatvorske kazne u trajanju od 8 do 12 mjeseci; budući da su te zadnje odluke donesene nakon što su 13. travnja 2021. osuđeni Joshua Wong i Sze-yiu Koo; budući da je izricanje dugotrajne zatvorske kazne određenim pojedincima za nenasilna djela pri ostvarivanju zaštićenih građanskih prava još jedan znak kontinuiranog sužavanja demokratskog prostora i slabljenja temeljnih sloboda u Hong Kongu; |
| --- | --- |

M.

budući da je 16. travnja 2021. u Hong Kongu, u dva odvojena predmeta, zbog mirnog sudjelovanja u prosvjedima osuđeno desetero prodemokratskih pojedinaca, točnije, Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung i Yeung Sum; budući da su im izrečene kazne zatvora u trajanju od 8 do 18 mjeseci, a u pet slučajeva uvjetne zatvorske kazne u trajanju od 8 do 12 mjeseci; budući da su te zadnje odluke donesene nakon što su 13. travnja 2021. osuđeni Joshua Wong i Sze-yiu Koo; budući da je izricanje dugotrajne zatvorske kazne određenim pojedincima za nenasilna djela pri ostvarivanju zaštićenih građanskih prava još jedan znak kontinuiranog sužavanja demokratskog prostora i slabljenja temeljnih sloboda u Hong Kongu;

| N. | budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti de jure i de facto jasno krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija iz 1984. i Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. kojim se jamči neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i sloboda govora, okupljanja, udruživanja i tiska tijekom 50 godina nakon prepuštanja suvereniteta; budući da Zakon o nacionalnoj sigurnosti također sprečava Hong Kong da poštuje svoje međunarodne obveze u području ljudskih prava, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da i Zajednička deklaracija i Temeljni zakon sadrže načelo „jedna zemlja, dva sustava”, kako je dogovoreno između Kine i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

N.

budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti de jure i de facto jasno krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija iz 1984. i Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. kojim se jamči neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i sloboda govora, okupljanja, udruživanja i tiska tijekom 50 godina nakon prepuštanja suvereniteta; budući da Zakon o nacionalnoj sigurnosti također sprečava Hong Kong da poštuje svoje međunarodne obveze u području ljudskih prava, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da i Zajednička deklaracija i Temeljni zakon sadrže načelo „jedna zemlja, dva sustava”, kako je dogovoreno između Kine i Ujedinjene Kraljevine;

| O. | budući da EU i Europski parlament oduvijek snažno podupiru načelo „jedna zemlja, dva sustava” i očuvanje visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama, te budući da EU ima snažan interes za kontinuiranu stabilnost i prosperitet Hong Konga u skladu s tim načelom; budući da se u trenutačnim okolnostima ta načela neizbježno i nepovratno narušavaju i obezvrjeđuju; |
| --- | --- |

O.

budući da EU i Europski parlament oduvijek snažno podupiru načelo „jedna zemlja, dva sustava” i očuvanje visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama, te budući da EU ima snažan interes za kontinuiranu stabilnost i prosperitet Hong Konga u skladu s tim načelom; budući da se u trenutačnim okolnostima ta načela neizbježno i nepovratno narušavaju i obezvrjeđuju;

| P. | budući da je Europska unija i dalje duboko zabrinuta zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong koji je donijela Narodna Republika Kina; budući da je riječ o osjetljivom pitanju s dalekosežnim posljedicama po Hong Kong i njegov narod, strane državljane i državljane EU-a, EU i međunarodne organizacije civilnog društva, kao i po poslovno povjerenje u Hong Kong; budući da bi stupanje na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti povećalo rizik za građane EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europska unija i dalje duboko zabrinuta zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong koji je donijela Narodna Republika Kina; budući da je riječ o osjetljivom pitanju s dalekosežnim posljedicama po Hong Kong i njegov narod, strane državljane i državljane EU-a, EU i međunarodne organizacije civilnog društva, kao i po poslovno povjerenje u Hong Kong; budući da bi stupanje na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti povećalo rizik za građane EU-a;

| Q. | budući da Kina prema godišnjem izvješću organizacije Human Rights Watch proživljava najmračnije razdoblje za ljudska prava još od masakra na trgu Tiananmen; |
| --- | --- |

Q.

budući da Kina prema godišnjem izvješću organizacije Human Rights Watch proživljava najmračnije razdoblje za ljudska prava još od masakra na trgu Tiananmen;

| R. | budući da je novinarima na javnoj radioteleviziji u Makau naređeno da promiču „patriotizam, poštovanje i ljubav” prema Kini i da je najmanje šestero novinara dalo ostavku nakon uvođenja novih uredničkih pravila, što ukazuje na to da su i druge regije zabrinute zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da se Temeljnim zakonom Makaa, koji je na snazi do 2049., štiti i sloboda tiska; |
| --- | --- |

R.

budući da je novinarima na javnoj radioteleviziji u Makau naređeno da promiču „patriotizam, poštovanje i ljubav” prema Kini i da je najmanje šestero novinara dalo ostavku nakon uvođenja novih uredničkih pravila, što ukazuje na to da su i druge regije zabrinute zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da se Temeljnim zakonom Makaa, koji je na snazi do 2049., štiti i sloboda tiska;

| S. | budući da je zajednička izjava Kanade u ime 44 države, što je dosad najveći broj potpisnica, uključujući 23 države članice EU-a, usvojena na aktualnoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

S.

budući da je zajednička izjava Kanade u ime 44 države, što je dosad najveći broj potpisnica, uključujući 23 države članice EU-a, usvojena na aktualnoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava;

| 1. | Najoštrije osuđuje prisilno zatvaranje novina Apple Daily, kontinuirano zamrzavanje njihove imovine i uhićenja njezinih novinara kao još jedan korak Narodne Republike Kine u razbijanju slobodnog društva u Hong Kongu i konačnom ukidanju slobode medija i slobode izražavanja u Hong Kongu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | strahuje zbog ubrzanog pogoršanja stanja ljudskih prava u Hong Kongu, konkretno, zbog otvorenih napada na slobodu govora i slobodu tiska, s obzirom na to da Narodna Republika Kina nastavlja s dosad nezabilježenom represijom temeljnih sloboda, koja se pretvorila u goruću krizu ljudskih prava, te naglašava potrebu da EU poduzme hitne i odlučne mjere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava najsnažniju solidarnost sa svim novinarima iz Hong Konga koji, unatoč stupanju na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti, i dalje ustrajno brane slobodu medija i neovisno novinarstvo te nastavljaju izvještavati o dramatičnom razvoju događaja u Hong Kongu; poziva vlasti Hong Konga da prestanu sa svim pravnim uznemiravanjem i zastrašivanjem novinara te da im nastoje pružiti sigurnost i zaštitu od svih oblika nasilja, pritiska, diskriminacije, nepoštenih sudskih postupaka i svih drugih pokušaja da ih se spriječi u ispunjavanju njihove misije ili smanje njihove mogućnosti da to čine u skladu s međunarodnim normama, posebno člancima 19. i 21. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima o pravu na slobodu izražavanja i pravo na slobodu mirnog okupljanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na vlasti Hong Konga da smjesta i bezuvjetno oslobode i odbace sve optužbe protiv svih novinara, kao i protiv svih mirnih prosvjednika, aktivista i političkih predstavnika, koji su jednostavno ostvarivali svoje pravo na slobodu izražavanja i druga ljudska prava, a uhićeni su na temelju optužbi u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; traži da se zaustave svi politički motivirani progoni i drugi pravni postupci protiv mirnih prosvjednika koji se provode radi ušutkavanja njihovih kritičkih stavova i odvraćanja ljudi od sudjelovanja u javnoj sferi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izražava duboku zabrinutost zbog stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti 30. lipnja 2020., čime je Narodna Republika Kina prekršila svoje obveze i angažmane u skladu s međunarodnim pravom, konkretno Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom, a koje predstavlja sveobuhvatan napad na visok stupanj autonomije, vladavine prava i temeljnih sloboda ovoga grada; svjestan je da se taj zakon više puta koristio kao osnova za diskvalificiranje i zatvaranje izbornih kandidata i političara, uhićenje studenata zbog objava na društvenim mrežama i za zabranu uobičajenih prosvjednih slogana; naglašava kako zakon o nacionalnoj sigurnosti onemogućuje stvaranje odnosa od povjerenja između Kine i EU-a, ugrožava buduću suradnju i vodi ka daljnjoj eroziji vjerodostojnosti Pekinga na međunarodnoj sceni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje sve pokušaje ušutkivanja prodemokratskih aktivista, uključujući blokiranje prodemokratskih internetskih stranica, na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti; ponavlja da je sloboda izražavanja i informiranja temeljno pravo sadržano u nacionalnom pravu Hong Konga i u međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog prijavljenih praksi tajnog pritvaranja, mučenja i zlostavljanja te iznuđenih priznanja od strane hongkonških policijskih snaga i u zatvorima Hong Konga, uključujući zabrinutost zbog pojedinaca koji dok čekaju na suđenje dugo ostaju zatvoreni u samici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje nova ograničavanja neovisnosti pravosuđa i sve veću politizaciju sudova; naglašava hitnu potrebu da se, kao sljedeći korak, spriječi razbijanje neovisnog pravosuđa Hong Konga i poziva ESVD da pripremi detaljno javno izvješće o vladavini prava i neovisnosti pravosuđa uz godišnje izvješće o Hong Kongu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog nedavno usvojenih izmjena izbornog zakona Hong Konga kojima se uvodi načelo „samo patrioti” i uspostavlja odbor za provjeru svih kandidata za izbore, čime će se eliminirati i posljednji disonantni glasovi, a koje su potpuno proturječne obvezama sadržanim u Temeljnom zakonu Hong Konga u pogledu veće demokratske zastupljenosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na kineske vlasti da ukinu Zakon o nacionalnoj sigurnosti, koji šteti međunarodnom statusu Hong Konga, a na hongkonške vlasti da ponovno uspostave puno poštovanje vladavine prava, ljudskih prava, demokratskih načela i visokog stupnja autonomije u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava”, kako je utvrđeno Temeljnim zakonom Hong Konga te je u skladu s njegovim nacionalnim i međunarodnim obvezama. |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije i država članica da Zakon o nacionalnoj sigurnosti stave kao prioritetnu točku dnevnih redova svih sastanaka između EU-a i Kine, uključujući diplomatska savjetovanja u svrhu pripreme tih sastanaka; podsjeća kako je važno da EU i dalje postavlja pitanja o kršenjima ljudskih prava u Kini, naročito slučajeve manjina u Tibetu i Xinjiangu, i to u okviru svakog političkog dijaloga i dijaloga o ljudskim pravima s kineskim vlastima, u skladu sa svojim opredjeljenjem da nastupa snažno, jasno i ujedinjeno u odnosu na Kinu; podsjeća da je Kina potpisnica niza međunarodnih ugovora i konvencija o ljudskim pravima te stoga naglašava važnost nastavka dijaloga s Kinom kako bi se osiguralo da ta zemlja doista poštuje svoju obvezu da će se pridržavati međunarodnog okvira za ljudska prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | duboko žali zbog toga što na sastanku Vijeća za vanjske poslove EU-a nisu usvojeni zaključci Vijeća o Hong Kongu; snažno podupire potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika u podnošenju nacrta zaključaka prvom prilikom, a države članice potiče na rješavanje ovog zastoja usvajanjem novih mjera, uključujući ciljane sankcije u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava, uključujući zabranu putovanja i zamrzavanje imovine, protiv pojedinaca i subjekata u Hong Kongu i Kini zbog teških kršenja ljudskih prava i međunarodnog prava u Hong Kongu, uključujući Carrie Lam, Teresu Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Zhang Xiaoming, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Chrisa Tang Ping-keung, Stephena Lo Wai-chung i Johna Lee Ka-chiu, kao i institucije Narodne Republike Kine, koje imaju ključnu ulogu u usvajanju mjera te sudjeluju u akcijama kojima se podriva visoki stupanj autonomije i slobode Hong Konga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoj stav o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganju između EU-a i Kine, iznesen u rezoluciji od 21. svibnja 2021., uključujući hitnu potrebu da se usvoje, prema potrebi, dodatne ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a za ljudska prava, kako bi se nastavilo rješavati pitanje represije u Xinjiangu i Hong Kongu s ciljem da Kina prestane sa svim kršenjima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva ESVD i Vijeće da nastave ocjenjivati i ostvarivati napredak u vezi s paketom mjera usvojenim u srpnju 2020. te da postave jasne rokove za njihovu primjenu; poziva ESVD da nastavi s procjenom mogućih izvanteritorijalnih učinaka Zakona o nacionalnoj sigurnosti i pripremi konkretne odgovore na njih, posebno u odnosu na njegov članak 38. prema kojemu se taj zakon primjenjuje i na one koji nemaju stalno boravište u Hong Kongu; pozdravlja odluke država članica EU-a i drugih međunarodnih partnera o suspenziji provedbe ugovorâ o izručenju s Hong Kongom; ponavlja svoj zahtjev za suspenziju i ostalih deset sporazuma o izručenju između država članica i Kine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na svoju osudu banaka sa sjedištem u EU-u koje su sudjelovale u zamrzavanju imovine i bankovnih računa bivših prodemokratskih zakonodavaca i tu osudu još jednom ponavlja; poziva ESVD da ocijeni u kojoj mjeri poduzeća sa sjedištem u EU-u surađuju s vlastima Hong Konga u provedbi Zakona o nacionalnoj sigurnosti, koliko poštuju i koliko su uključene u njegovu primjenu, a od država članica traži da apeliraju na banke sa sjedištem u EU-u da odmrznu imovinu prodemokratskih aktivista Hong Konga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da procijeni dugoročne komercijalne posljedice na poduzeća iz EU-a koja posluju u Hong Kongu u svjetlu primjene hongkonškog Zakona o nacionalnoj sigurnosti, a s obzirom na promjenu vladavine prava i slobodnog protoka informacija i kapitala u tom gradu; poziva Komisiju i ESVD da nastave primjenjivati i dorađivati odgovarajuće mehanizme kontrole izvoza kako bi se Kini i Hong Kongu uskratio pristup tehnologijama koje se koriste za kršenja ljudskih prava te da razmotre mogućnost uvođenja pravila za sprečavanje europskih ulaganja u poduzeća koja su umiješana u teška kršenja ljudskih prava u Kini i Hong Kongu, uključujući mogućnost sastavljanja popisa subjekata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno pozdravlja korake koje su na uvođenju raznih shema poduzeli Ujedinjena Kraljevina, Australija i Kanada kako bi državljanima Hong Konga omogućili da žive i rade u svojim zemljama; ponavlja svoj hitan poziv državama članicama da koordiniraju provedbu programa „čamac za spašavanje” za prodemokratske aktiviste i političke vođe u Kong Kongu nakon ovog pogoršanja stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te da stranim novinarima u Hong Kongu kojima prijeti uhićenje temeljem Zakona o nacionalnoj sigurnosti hitno izdaju privremene putne isprave; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apelira na sve diplomatsko osoblje EU-a kao i europsko diplomatsko osoblje da učine sve što je u njihovoj moći kako bi pružili zaštitu i potporu mirnim aktivistima i političkim vođama u Hong Kongu, među ostalim, u vidu prisustvovanja suđenjima, traženja da im se odobre posjeti osobama u zatvoru te dosljednom i odlučnom komunikacijom s lokalnim vlastima, uz punu primjenu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava i drugih relevantnih politika EU-a, uključujući novi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju; očekuje od ESVD-a i Vijeća da osmisle konkretne mjere za povećanje potpore civilnom društvu i medijima Hong Konga, kao što je proširenje djelokruga Europske zaklade za demokraciju na projekte u jugoistočnoj Aziji, uključujući aktivnu suradnju s dijasporom Hong Konga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU i države članice da se pobrinu za to da se ponovo začuje glas ušutkanih stanovnika Hong Konga tako što će pomoći u arhiviranju, objavljivanju i dokumentiranju slučajeva kršenja ljudskih prava, te da knjige zabranjene u Hong Kongu učine dostupnima na internetu i tako protudjeluju u odnosu na Narodnu Republiku Kinu; izražava potporu nastojanjima međunarodnih televizijskih kanala, poput Deutsche Welle i France 24, da redovito izvješćuju o razvoju događaja u Hong Kongu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da odbiju pozive vladinim predstavnicima i diplomatima da prisustvuju Zimskim olimpijskim igrama u Pekingu 2022., osim ako kineska vlada ne pokaže mjerljivo poboljšanje u pogledu ljudskih prava u Hong Kongu, ujgurskoj regiji Xinjiang, Tibetu, unutarnjoj Mongoliji i drugdje u Kini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apelira na Komisiju i države članice da povećaju broj mogućnosti za akademski rad i edukacije unutar programa Erasmus za studente i mlade diplomante iz Hong Konga; poziva Komisiju i ESVD da izrade i koordiniraju mjere zaštite akademske slobode studenata i znanstvenika iz Hong Konga na europskim sveučilištima od pritiska kineskih vlasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da na ujedinjen i odlučan način rade na održavanju posebne sjednice ili hitne rasprave o Kini u Vijeću UN-a za ljudska prava i na pokretanju neovisne istrage UN-a o Kini; naglašava kako za pokretanju neovisne istrage raste međunarodna podrška; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU i države članice da glavnog tajnika UN-a potaknu na razmatranje svih mehanizama koji su mu na raspolaganju kako bi se osiguralo neovisno praćenje situacije u Kini i podnošenje izvješća, uključujući imenovanje posebnog izaslanika UN-a; poziva Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da surađuju s međunarodnom zajednicom na uspostavi međunarodne kontaktne skupine za Hong Kong i na redovitom uključivanju stanja u Hong Kongu u programe drugih međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče članice UN-a da redovito održavaju javna događanja kako bi osvijestili javnost o teškim kršenjima ljudskih prava od strane kineske vlade, uključujući zločine protiv čovječnosti i druga kršenja međunarodnog prava, te da pritom predvide barem jedan sastanak Vijeća sigurnosti UN-a u formatu Arria; pozdravio bi spremnost institucija EU-a i država članica da razmotre mogućnost obilježavanja 1. srpnja kao „dana zajedništva s Hong Kongom” kako bi se svake godine europska javnost osvještavala o stanju u Hong Kongu; ponovno poziva EU i države članice da razmotre mogućnost pokretanja postupka pred Međunarodnim sudom pravde zbog kineske odluke o uvođenju Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i njegove primjene, kojima se krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali što je hongkonška policija odlučila zabraniti godišnju komemoraciju Tiananmena 4. lipnja i godišnju povorku 1. srpnja, a istodobno je izdala posebnu dozvolu za ukidanje ograničenja povezanih s COVID-om 19 kako bi se dužnosnicima Hong Konga omogućilo proslavljanje stote obljetnice Komunističke partije Kine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije da blisko surađuje sa zemljama i partnerima istomišljenicima na zaustavljanju erozije sloboda Hong Konga; pozdravlja nedavno uspostavljen bilateralni dijalog o Kini između EU-a i SAD-a i inzistira na tome da ključni cilj treba biti jača koordinacija u pogledu ljudskih prava, uključujući fokus na stanje u Hong Kongu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primjećuje da je politika napuštanja pristupa „jedna zemlja, dva sustava” Narodne Republike Kine snažno odvratila stanovnike Tajvana od Kine te naglašava svoju spremnost da surađuje s međunarodnim partnerima kako bi pomogli osigurati demokraciju na Tajvanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te izvršnoj upraviteljici i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0027.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0174.

(3)  SL C 165, 4.5.2021., str. 2.

(4)  SL C 224, 27.6.2018., str. 78.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0255.

(6)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

(7)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(8)  SL C 369, 11.10.2018., str. 156.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Smrtna kazna u Saudijskoj Arabiji, posebice slučajevi Mustafe Hashema al-Darwisha i Abdullaha al-Howaitija

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o smrtnoj kazni u Saudijskoj Arabiji, posebice o slučajevima Mustafe Hashema al-Darwisha i Abdullaha al-Howaitija (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, posebno onu od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (1), od 14. veljače 2019. o borcima za prava žena u Saudijskoj Arabiji (2), od 8. listopada 2020. o situaciji u kojoj se nalaze etiopski migranti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji (3) te od 11. veljače 2021. o humanitarnoj i političkoj situaciji u Jemenu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, posebno onu od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (1), od 14. veljače 2019. o borcima za prava žena u Saudijskoj Arabiji (2), od 8. listopada 2020. o situaciji u kojoj se nalaze etiopski migranti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji (3) te od 11. veljače 2021. o humanitarnoj i političkoj situaciji u Jemenu (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella na sastanku Vijeća za vanjske poslove 10. prosinca 2020. da su ljudska prava DNK Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella na sastanku Vijeća za vanjske poslove 10. prosinca 2020. da su ljudska prava DNK Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR) iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR) iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (UNCAT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (UNCAT),

| — | uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Saudijske Arabije iz studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Saudijske Arabije iz studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (CRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (CRC),

| — | uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima („Pravila Nelsona Mandele”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima („Pravila Nelsona Mandele”),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnih izvjestitelja UN-a o komutaciji smrtne kazne od 3. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnih izvjestitelja UN-a o komutaciji smrtne kazne od 3. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja Agnes Callamard iz lipnja 2019. u kojem se navodi da je Saudijska Arabija odgovorna za pogubljenje s predumišljajem saudijskog novinara Džemala Hašogdžija (Izvješće Callamard), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja Agnes Callamard iz lipnja 2019. u kojem se navodi da je Saudijska Arabija odgovorna za pogubljenje s predumišljajem saudijskog novinara Džemala Hašogdžija (Izvješće Callamard),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za položaj boraca za ljudska prava Mary Lawlor u kojem analizira ubojstva boraca za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji i koje je predstavila na 46. zasjedanju Vijeća UN-a za ljudska prava u ožujku 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za položaj boraca za ljudska prava Mary Lawlor u kojem analizira ubojstva boraca za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji i koje je predstavila na 46. zasjedanju Vijeća UN-a za ljudska prava u ožujku 2021.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Ureda direktora Nacionalne obavještajne službe u kojem se ocijenjuje uloga saudijske vlade u ubojstvu Džemala Hašogdžija, koje je objavljeno u veljači 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Ureda direktora Nacionalne obavještajne službe u kojem se ocijenjuje uloga saudijske vlade u ubojstvu Džemala Hašogdžija, koje je objavljeno u veljači 2021.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe odlikovala Loujain al-Hathloul Nagradom za ljudska prava Vaclav Havel za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe odlikovala Loujain al-Hathloul Nagradom za ljudska prava Vaclav Havel za 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Kraljevina Saudijska Arabija obvezala do 2016. ukinuti smrtnu kaznu bez iznimke za sve maloljetne počinitelje kaznenih djela donošenjem novog zakonodavstva te je to potvrdila u diplomatskim izjavama; budući da je te izjave dao saudijski ministar vanjskih poslova u rujnu 2016. u Odboru UN-a za prava djeteta te u kolovozu 2018. kad je izjavio da „ako je za kazneno djelo koje počinio maloljetnik predviđena smrtna kazna, ta se kazna smanjuje na kaznu zatvora u trajanju od najviše 10 godina u ustanovi”; |
| --- | --- |

A.

budući da se Kraljevina Saudijska Arabija obvezala do 2016. ukinuti smrtnu kaznu bez iznimke za sve maloljetne počinitelje kaznenih djela donošenjem novog zakonodavstva te je to potvrdila u diplomatskim izjavama; budući da je te izjave dao saudijski ministar vanjskih poslova u rujnu 2016. u Odboru UN-a za prava djeteta te u kolovozu 2018. kad je izjavio da „ako je za kazneno djelo koje počinio maloljetnik predviđena smrtna kazna, ta se kazna smanjuje na kaznu zatvora u trajanju od najviše 10 godina u ustanovi”;

| B. | budući da se u članku 15. saudijskog Zakona o maloljetnicima iz 2018., koji je Kraljevski dekret proglasio 31. srpnja 2018., navodi da „ako je za kazneno djelo koje je počinio maloljetnik predviđena smrtna kazna, ta se kazna smanjuje na kaznu zatvora u trajanju od najviše 10 godina u ustanovi”; budući da je potom Vijeće UN-a za ljudska prava u univerzalnom periodičnom pregledu Saudijske Arabije iz 2018. utvrdilo da je zemlja ostvarila „izniman napredak u promicanju poštovanja, zaštite i očuvanja prava djeteta”; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 15. saudijskog Zakona o maloljetnicima iz 2018., koji je Kraljevski dekret proglasio 31. srpnja 2018., navodi da „ako je za kazneno djelo koje je počinio maloljetnik predviđena smrtna kazna, ta se kazna smanjuje na kaznu zatvora u trajanju od najviše 10 godina u ustanovi”; budući da je potom Vijeće UN-a za ljudska prava u univerzalnom periodičnom pregledu Saudijske Arabije iz 2018. utvrdilo da je zemlja ostvarila „izniman napredak u promicanju poštovanja, zaštite i očuvanja prava djeteta”;

| C. | budući da je 15. lipnja 2021. Mustafa Hashem al-Darwish, mladi Saudijac pripadnik šijitske manjine, pogubljen zbog kaznenih djela koja je prema skupinama za zaštitu prava možda počinio kao maloljetnik unatoč tome što je Kraljevina nedavno priopćila da je ukinula smrtnu kaznu za maloljetnike; budući da je tijekom duljeg razdoblja bio u istražnom zatvoru te je bio podvrgnut mučenju i imao je izrazito nepošteno suđenje; budući da u optužbama protiv al-Darwsha nije naveden točan datum kad je počinio navodna kaznena djela, što znači da postoji vjerojatnost da je bio maloljetnik u vrijeme navodnih kaznenih djela te da bi stoga njegovu kaznu trebalo revidirati u skladu s novim nacionalnim zakonima o primjeni smrtne kazne kod osoba mlađih od 18 godina; |
| --- | --- |

C.

budući da je 15. lipnja 2021. Mustafa Hashem al-Darwish, mladi Saudijac pripadnik šijitske manjine, pogubljen zbog kaznenih djela koja je prema skupinama za zaštitu prava možda počinio kao maloljetnik unatoč tome što je Kraljevina nedavno priopćila da je ukinula smrtnu kaznu za maloljetnike; budući da je tijekom duljeg razdoblja bio u istražnom zatvoru te je bio podvrgnut mučenju i imao je izrazito nepošteno suđenje; budući da u optužbama protiv al-Darwsha nije naveden točan datum kad je počinio navodna kaznena djela, što znači da postoji vjerojatnost da je bio maloljetnik u vrijeme navodnih kaznenih djela te da bi stoga njegovu kaznu trebalo revidirati u skladu s novim nacionalnim zakonima o primjeni smrtne kazne kod osoba mlađih od 18 godina;

| D. | budući da se Abdullahu al-Howaitiju sudilo na masovnom suđenju šest osoba u vezi sa slučajem oružane pljačke; budući da je Kazneni sud u Tabuku (sjeverni dio Saudijske Arabije) 27. listopada 2019. osudio Abdullaha al-Howaitija na smrt unatoč činjenici da je njegov uzorak DNK-a uzet nakon njegova uhićenja, zbog čega je njegova identifikacija kao mogućeg osumnjičenika nevažeća; budući da je al-Howaiti uhićen u svibnju 2017. kad je imao 14 godina; budući da je prema sudskim dokumentima četiri mjeseca bio pritvoren u samici i tijekom ispitivanja podvrgnut mučenju bez prisutnosti njegovih roditelja ili odvjetnika; budući da je tijekom tog razdoblja bio pritvoren u Odjelu za kaznene istrage Tabuka, umjesto u maloljetničkom pritvoru; budući da je Abdullah al-Howaiti, koji je u vrijeme kad je počinio navodna kaznena djela imao 14 godina, i dalje u pritvoru i čeka na izvršenje smrtne kazne; budući da Vrhovni sud od lipnja 2021. preipituje njegov slučaj; |
| --- | --- |

D.

budući da se Abdullahu al-Howaitiju sudilo na masovnom suđenju šest osoba u vezi sa slučajem oružane pljačke; budući da je Kazneni sud u Tabuku (sjeverni dio Saudijske Arabije) 27. listopada 2019. osudio Abdullaha al-Howaitija na smrt unatoč činjenici da je njegov uzorak DNK-a uzet nakon njegova uhićenja, zbog čega je njegova identifikacija kao mogućeg osumnjičenika nevažeća; budući da je al-Howaiti uhićen u svibnju 2017. kad je imao 14 godina; budući da je prema sudskim dokumentima četiri mjeseca bio pritvoren u samici i tijekom ispitivanja podvrgnut mučenju bez prisutnosti njegovih roditelja ili odvjetnika; budući da je tijekom tog razdoblja bio pritvoren u Odjelu za kaznene istrage Tabuka, umjesto u maloljetničkom pritvoru; budući da je Abdullah al-Howaiti, koji je u vrijeme kad je počinio navodna kaznena djela imao 14 godina, i dalje u pritvoru i čeka na izvršenje smrtne kazne; budući da Vrhovni sud od lipnja 2021. preipituje njegov slučaj;

| E. | budući da su 23. travnja 2019. saudijske vlasti pogubile šest maloljetnih počinitelja kaznenih djela, među kojima su Saeed al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih i Mujtaba al-Sweikat; budući da trenutačno najmanje devet drugih maloljetnih počinitelja kaznenih djela prijeti pogubljenje; |
| --- | --- |

E.

budući da su 23. travnja 2019. saudijske vlasti pogubile šest maloljetnih počinitelja kaznenih djela, među kojima su Saeed al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih i Mujtaba al-Sweikat; budući da trenutačno najmanje devet drugih maloljetnih počinitelja kaznenih djela prijeti pogubljenje;

| F. | budući da je trenutačno najmanje 40 pritvorenika u Saudijskoj Arabiji kojima i dalje prijeti pogubljenje; budući da su u nekoliko slučajeva počinitelji u vrijeme počinjenja navodnih kaznenih djela bili maloljetni, a u nekim slučajevima to su bili miroljubivi kritičari kao što su islamski znanstvenici Salman al-Odah i Hasan al-Maliki, za koje javni tužitelj i dalje traži smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

F.

budući da je trenutačno najmanje 40 pritvorenika u Saudijskoj Arabiji kojima i dalje prijeti pogubljenje; budući da su u nekoliko slučajeva počinitelji u vrijeme počinjenja navodnih kaznenih djela bili maloljetni, a u nekim slučajevima to su bili miroljubivi kritičari kao što su islamski znanstvenici Salman al-Odah i Hasan al-Maliki, za koje javni tužitelj i dalje traži smrtnu kaznu;

| G. | budući da je Saudijska Arabija već dugi niz godina među zemljama koje provode najveći broj pogubljenja u svijetu; budući da je od siječnja 2015. zabilježeno više od 800 pogubljenja, od kojih je velik broj izvršen zbog nenasilnih kaznenih djela povezanih s drogom, dok su druga izvršena zbog kaznenih djela koja vlasti opisuju kao kaznena djela povezana s terorizmom iako su bila miroljubiva; |
| --- | --- |

G.

budući da je Saudijska Arabija već dugi niz godina među zemljama koje provode najveći broj pogubljenja u svijetu; budući da je od siječnja 2015. zabilježeno više od 800 pogubljenja, od kojih je velik broj izvršen zbog nenasilnih kaznenih djela povezanih s drogom, dok su druga izvršena zbog kaznenih djela koja vlasti opisuju kao kaznena djela povezana s terorizmom iako su bila miroljubiva;

| H. | budući da je Saudijska Arabija izvršila ukupno 32 pogubljenja u prvoj polovici 2021., što je više od broja za cijelu 2020. i da je pogubila najmanje osam maloljetnih počinitelja kaznenih djela otkad se prvi put obvezala da će ukinuti smrtnu kaznu za maloljetne počinitelje kaznenih djela; |
| --- | --- |

H.

budući da je Saudijska Arabija izvršila ukupno 32 pogubljenja u prvoj polovici 2021., što je više od broja za cijelu 2020. i da je pogubila najmanje osam maloljetnih počinitelja kaznenih djela otkad se prvi put obvezala da će ukinuti smrtnu kaznu za maloljetne počinitelje kaznenih djela;

| I. | budući da bi prema saudijskoj Kraljevskoj uredbi iz 2020. smrtne kazne trebalo komutirati za pojedince koji su kaznena djela počinili dok su bili maloljetni; budući da dekret sadrži različite rupe, što omogućuje više načina na koje maloljetnici i dalje mogu biti pogubljeni, na primjer isključivanjem smrtne kazne izrečene kao hudud (kaznena djela za koja je unaprijed određena kazna) ili qisas (kaznena djela s kaznama koje se temelje na odmazdi) i slučajeva pokrenutih na temelju Zakona o borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

I.

budući da bi prema saudijskoj Kraljevskoj uredbi iz 2020. smrtne kazne trebalo komutirati za pojedince koji su kaznena djela počinili dok su bili maloljetni; budući da dekret sadrži različite rupe, što omogućuje više načina na koje maloljetnici i dalje mogu biti pogubljeni, na primjer isključivanjem smrtne kazne izrečene kao hudud (kaznena djela za koja je unaprijed određena kazna) ili qisas (kaznena djela s kaznama koje se temelje na odmazdi) i slučajeva pokrenutih na temelju Zakona o borbi protiv terorizma;

| J. | budući da je Saudijska Arabija komutirala smrtne kazne izrečene g. Aliju al-Nimru, g. Dawoodu al-Marhoonu i g. Abdullahu al-Zaheru za kaznena djela koje su stručnjaci prethodno smatrali kriminalizacijom ostvarivanja temeljnih prava, uključujući slobodu okupljanja i izražavanja, i koja su navodno počinili kao maloljetnici; budući da im je izrečena nova kazna i to kazna zatvora u trajanju od 10 godina, u što se ubraja vrijeme pritvora; budući da su stručnjaci UN-a pozvali da ih se oslobodi; |
| --- | --- |

J.

budući da je Saudijska Arabija komutirala smrtne kazne izrečene g. Aliju al-Nimru, g. Dawoodu al-Marhoonu i g. Abdullahu al-Zaheru za kaznena djela koje su stručnjaci prethodno smatrali kriminalizacijom ostvarivanja temeljnih prava, uključujući slobodu okupljanja i izražavanja, i koja su navodno počinili kao maloljetnici; budući da im je izrečena nova kazna i to kazna zatvora u trajanju od 10 godina, u što se ubraja vrijeme pritvora; budući da su stručnjaci UN-a pozvali da ih se oslobodi;

| K. | budući da, unatoč najavi saudijske Komisije za ljudska prava o moratoriju na smrtne kazne za kaznena djela povezana s drogom u siječnju 2021., još nisu objavljene nikakve izmjene zakona te je smrtna kazna i dalje u nadležnosti sudaca i vlasti; |
| --- | --- |

K.

budući da, unatoč najavi saudijske Komisije za ljudska prava o moratoriju na smrtne kazne za kaznena djela povezana s drogom u siječnju 2021., još nisu objavljene nikakve izmjene zakona te je smrtna kazna i dalje u nadležnosti sudaca i vlasti;

| L. | budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

L.

budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima;

| M. | budući da je tijekom posljednjih mjeseci nekoliko aktivista za ljudska prava osuđeno na teške kazne zatvora na suđenjima koja su obilježena nedostatkom pravičnog postupka i vjerodostojnim navodima o mučenju; budući da je Abdurahman al-Sadhan osuđen na 20 godina zatvora i 20-godišnju zabranu putovanja zbog aktivnosti povezanih s tvitovima u kojima se kritizira vlada; budući da su na njegovu suđenju teško prekršena međunarodna jamstva u pogledu poštenog suđenja; |
| --- | --- |

M.

budući da je tijekom posljednjih mjeseci nekoliko aktivista za ljudska prava osuđeno na teške kazne zatvora na suđenjima koja su obilježena nedostatkom pravičnog postupka i vjerodostojnim navodima o mučenju; budući da je Abdurahman al-Sadhan osuđen na 20 godina zatvora i 20-godišnju zabranu putovanja zbog aktivnosti povezanih s tvitovima u kojima se kritizira vlada; budući da su na njegovu suđenju teško prekršena međunarodna jamstva u pogledu poštenog suđenja;

| N. | budući da je u ožujku 2021. Muhammedu al-Otaibiju, osnivaču Unije za ljudska prava, koji se zalagao za ukidanje smrtne kazne i jačanje uloge žena u društvu, kazna povišena s 14 na 17 godina zatvora zbog mirnog aktivizma u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da je u ožujku 2021. Muhammedu al-Otaibiju, osnivaču Unije za ljudska prava, koji se zalagao za ukidanje smrtne kazne i jačanje uloge žena u društvu, kazna povišena s 14 na 17 godina zatvora zbog mirnog aktivizma u području ljudskih prava;

| O. | budući da su brojne žene uhićene tijekom represije nad borcima za prava žena 2018. osuđene na dugotrajne kazne zatvora samo zbog aktivizma u području ljudskih prava; budući da su saudijske vlasti nedavno oslobodile borce za prava žena iz zatvora, među kojima su Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi i Nassima al-Sada; budući da su njihove kazne samo suspendirane i da su saudijske vlasti izrekle zabranu putovanja oslobođenim borcima za ljudska prava; |
| --- | --- |

O.

budući da su brojne žene uhićene tijekom represije nad borcima za prava žena 2018. osuđene na dugotrajne kazne zatvora samo zbog aktivizma u području ljudskih prava; budući da su saudijske vlasti nedavno oslobodile borce za prava žena iz zatvora, među kojima su Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi i Nassima al-Sada; budući da su njihove kazne samo suspendirane i da su saudijske vlasti izrekle zabranu putovanja oslobođenim borcima za ljudska prava;

| P. | budući da je u Zakonu o borbi protiv terorizma i njegova financiranju iz 2017. terorizam nejasno definiran i da se njime ne zahtijeva upotreba nasilja kako bi se djelovanje kategoriziralo kao terorističko djelo; |
| --- | --- |

P.

budući da je u Zakonu o borbi protiv terorizma i njegova financiranju iz 2017. terorizam nejasno definiran i da se njime ne zahtijeva upotreba nasilja kako bi se djelovanje kategoriziralo kao terorističko djelo;

| Q. | budući da, prema navodima posebnog izvjestitelja UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, saudijske vlasti zloupotrebljavaju tehnologije elektroničkog nadzora; budući da su nove kontrole tehnologije za kibernadzor uvedene u ažuriranu Uredbu EU-a o kontroli izvoza robe s dvojnom namjenom iz 2021. (5); |
| --- | --- |

Q.

budući da, prema navodima posebnog izvjestitelja UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, saudijske vlasti zloupotrebljavaju tehnologije elektroničkog nadzora; budući da su nove kontrole tehnologije za kibernadzor uvedene u ažuriranu Uredbu EU-a o kontroli izvoza robe s dvojnom namjenom iz 2021. (5);

| R. | budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima jednu od najnižih razina ratifikacije ključnih međunarodnih ugovora o ljudskim pravima i da nije pristupila središnjim ugovorima o ljudskim pravima koji čine normativnu jezgru prava na život, kao što je Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

R.

budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima jednu od najnižih razina ratifikacije ključnih međunarodnih ugovora o ljudskim pravima i da nije pristupila središnjim ugovorima o ljudskim pravima koji čine normativnu jezgru prava na život, kao što je Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima;

| S. | budući da su mučenje i ponižavajuće postupanje u zatvorima raširene prakse u Saudijskoj Arabiji te se tijekom ispitivanja koriste za iznuđivanje priznanja i kao oblik kažnjavanja tijekom pritvora; budući da se navodi o mučenju rijetko istražuju; |
| --- | --- |

S.

budući da su mučenje i ponižavajuće postupanje u zatvorima raširene prakse u Saudijskoj Arabiji te se tijekom ispitivanja koriste za iznuđivanje priznanja i kao oblik kažnjavanja tijekom pritvora; budući da se navodi o mučenju rijetko istražuju;

| 1. | oštro osuđuje trenutačna pogubljenja maloljetnih prijestupnika koja provodi Kraljevina Saudijska Arabija unatoč njezinim tvrdnjama da je ukinula takva pogubljenja, uključujući nedavno pogubljenje Mustafe Hashema al-Darwisha za zločine do kojih je možda došlo dok je bio maloljetan, nakon što je osuđen u nepravednom procesu u okviru kojeg je od njega priznanje dobiveno mučenjem, kao i činjenicu da se u Saudijskoj Arabiji trenutačno nalazi najmanje 40 pritvorenika kojima prijeti pogubljenje, uključujući barem devetoricu njih zbog navodnih zločina koje su počinili kao maloljetnici te miroljubive kritičare vlasti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Saudijsku Arabiju da potvrdi da Abdullah al-Howaiti, Mohammed al-Faraj i svi drugi maloljetni prijestupnici koji trenutačno čekaju izvršenje smrtne kazne neće biti pogubljeni, da će „priznanja” iznuđena mučenjem biti isključena iz njihovih slučajeva te da će se svim maloljetnim počiniteljima omogućiti pošteno suđenje bez izricanja smrtne kazne; poziva da se istraže optužbe Abdullaha al-Howaitija da je bio mučen te da se svi počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Saudijsku Arabiju da istinski ukine smrtnu kaznu za maloljetne počinitelje, u skladu sa svojim obvezama u skladu s Konvencijom o pravima djeteta, bez obzira na vrstu kaznenog djela, uključujući ta'zir (kaznena djela s diskrecijskim kaznama), hudud i qisas, u skladu s kojima su najmanje četiri optužena maloljetnika u opasnosti od smrtne kazne; poziva Saudijsku Arabiju da objavi svoj Kraljevski dekret iz 2020. kako bi se omogućila potpuna i retroaktivna zaštita maloljetnih prijestupnika, kako su navele saudijske vlasti, te kako bi se njezin zakon o maloljetnicima uskladio s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe svoju osudu smrtne kazne u svim slučajevima i u svim okolnostima; poziva Saudijsku Arabiju da uvede moratorij na pogubljenja do njihova ukidanja i da provede neovisnu reviziju svih slučajeva u svojem kaznenopravnom sustavu koji uključuju smrtnu kaznu za kaznena djela počinjena tijekom maloljetništva ili priznanja iznuđena mučenjem ili u kojima nije bilo poštenog suđenja te da objavi nalaze revizije; poziva na međunarodni i nacionalni dijalog o preostalim preprekama ukidanju smrtne kazne za sve maloljetne počinitelje, čime se otvara put potpunom ukidanju smrtne kazne u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja nedavnu odluku vlasti da preinače smrtne kazne izrečene g. Aliju al-Nimru, g. Dawoodu al-Marhoonu i g. Abdullahu al-Zaheru zbog kaznenih djela koja su navodno počinili kada su bili maloljetnici, što je nužan korak prema usklađenosti Saudijske Arabije s njezinim nacionalnim i međunarodnim obvezama u pogledu ljudskih prava, posebno u okviru Konvencije o pravima djeteta; poziva na njihovo oslobađanje u skladu sa zahtjevima stručnjaka UN-a za ljudska prava koji smatraju da su njihovi zločini kriminalizacija ostvarivanja temeljnih prava, uključujući slobodu okupljanja i izražavanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva saudijske vlasti da preispitaju slučajeve svih zatvorenika koji su trenutačno osuđeni na smrtnu kaznu kako bi promijenili njihove kazne ili ponudili novo i pošteno suđenje u kojem smrtna kazna neće biti izrečena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno potiče delegaciju EU-a i diplomatske misije država članica EU-a u Saudijskoj Arabiji da hitno zatraže posjet pritvorenim maloljetnim počiniteljima koji čekaju izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na Vijeće da obustavi sav izvoz iz EU-a u Saudijsku Arabiju tehnologije za masovni nadzor i druge robe s dvojnom namjenom koja se može upotrijebiti za olakšavanje unutarnje represije i ušutkavanje civilnog društva; naglašava posebnu odgovornost poduzeća za računalnu sigurnost, kao i nacionalnih obavještajnih službi koje djeluju u EU-u, te njihovu moralnu i pravnu obvezu da izbjegnu situaciju u kojoj njihovo sadašnje ili bivše osoblje pomaže Saudijskoj Arabiji u represiji nad njezinim stanovništvom neizravnim ili izravnim radom za saudijske vlasti na suzbijanju unutarnjeg neslaganja i slobode govora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na saudijsku vladu da poštuje svoje obveze u okviru Konvencije protiv mučenja, koju je ratificirala, te snažno potiče Kraljevinu Saudijsku Arabiju da ratificira Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja i Drugi fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je cilj ukidanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oštro osuđuje obrazac strogih zatvorskih kazni izrečenih borcima za ljudska prava, miroljubivim kritičarima i aktivistima te ponovno ističe svoju solidarnost s važnim radom boraca za ljudska prava i potrebu za zaštitom slobode govora i izražavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zahtijeva trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih boraca za ljudska prava, boraca za prava žena, miroljubivih kritičara i aktivista, uključujući Abdurahmana al-Sadhana, Mohammeda al-Otaibija, Khaleda Al-Omaira, Mohammeda al-Rabiaha, Israu al-Ghomgham, Mousu al-Hashima, Ahmeda al-Matrooda, Khaleda al-Ghanima, Alija al-Ouwaishera, Mujtabu al-Muzaina, Waleeda Abu al-Khaira, Abdulaziza al-Shubailija, Issu al-Nukhaifija i Natheera al-Majeda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na potpunu slobodu branitelja ljudskih prava koji su privremeno pušteni na slobodu, ali su i dalje suočeni s ograničenjima, kao što je Loujain al-Hathloul, među ostalim ukidanjem zabrane putovanja za njih i njihove obitelji, ukidanjem zabrane rada, ograničavanjem nadzora na internetu i potpunim vraćanjem njihovih građanskih prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je dobitnik Nagrade Saharov Raif Badawi već devet godina u zatvoru; poziva EU, države članice i međunarodnu zajednicu da povećaju pritisak na saudijsku vladu i da rade na njegovu trenutačnom oslobađanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je uživanje prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja zaštićeno u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima; potiče vlasti Saudijske Arabije da ukinu ograničenja nametnuta borcima za ljudska prava koja im zabranjuju da javno govore na društvenim i međunarodnim medijima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog prakse tajnih saslušanja; ustraje u tome da bi se diplomatskim misijama, uključujući promatrače iz Delegacije EU-a u Saudijskoj Arabiji ili institucija EU-a te međunarodnih nevladinih organizacija, trebalo omogućiti prisustvovanje saslušanjima i posjet saudijskim zatvorima kako bi se osiguralo poštovanje odgovarajućih i pravednih postupaka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vladu Saudijske Arabije da u potpunosti surađuje s tijelima UN-a i da uputi trajni poziv za posjet svim nositeljima mandata posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava te da proaktivno surađuje, posebno s posebnim izvjestiteljima UN-a za mučenje i drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ozbiljno je zabrinut zbog nejasne definicije terorizma u saudijskom protuterorističkom zakonu; osuđuje upotrebu specijaliziranog kaznenog suda, koji je osmišljen za rješavanje pitanja terorizma, kao sredstva za kažnjavanje branitelja ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apelira na saudijsku vladu da ratificira Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno ističe važnost instrumenata kao što je dijalog između EU-a i Saudijske Arabije o ljudskim pravima kako bi se potaknula daljnja rasprava te poziva na njegovu aktivaciju bez odgode; snažno potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i sve delegacije EU-a koje sudjeluju u dijalogu da surađuju s civilnim društvom prije dijaloga kako bi se zajamčile ažurirane informacije i znanje o konkretnim slučajevima o kojima treba raspravljati; potiče uporabu referentnih vrijednosti kako bi se obilježio napredak rasprava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | osuđuje činjenicu da je saudijski politički sustav i dalje duboko nedemokratski te da i dalje snažno vrši represiju nad većinom neistomišljenika unatoč najavi o ambicioznim reformama u području ljudskih prava; ističe da je ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija u prostorijama saudijskog konzulata u Istanbulu 2. listopada 2018. i dalje zastrašujuća poruka svim kritičarima u Saudijskoj Arabiji, uključujući mnoge koji su trenutačno u pritvoru zbog miroljubivog aktivizma; snažno podupire primjenu globalnog mehanizma sankcija za ljudska prava protiv osoba odgovornih za teška kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji, uključujući ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija; poziva međunarodnu zajednicu da temeljito prati izvješće Agnes Callamard u kojem se spominje umiješanost saudijskog krunskog princa Mohammada bin Salmana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice i predsjednika Vijeća, kao i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD da tijekom svih službenih i neslužbenih sastanaka sa saudijskim kolegama iznesu zabrinutost u vezi s ljudskim pravima, posebno smrtnom kaznom; žali zbog plahog pristupa EU-a javnoj diplomaciji u pogledu ljudskih prava prema Saudijskoj Arabiji; stoga traži od europskih diplomatskih službi u Rijadu i drugdje u Saudijskoj Arabiji da se sustavno koriste mehanizmima predviđenima u Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava, uključujući javne izjave, diplomatske demarševe, praćenje suđenja i zatvorske posjete; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU da podrži svako djelovanje Vijeća UN-a za ljudska prava kako bi se vlasti Kraljevine Saudijske Arabije pozvale na odgovornost za kršenja ljudskih prava; poziva EU da na idućoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava predloži imenovanje posebnog izvjestitelja za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva izaslanstvo EU-a i predstavništva država članica u toj zemlji da pojačaju svoju potporu civilnom društvu kroz kontakte sa saudijskim vlastima te da iskoriste sve dostupne instrumente kako bi pojačali potporu radu boraca za ljudska prava te, prema potrebi, olakšaju izdavanje viza za hitne slučajeve i pruže privremeni smještaj u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svom predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava, Komisiji o statusu žena, Vijeću UN-a za ljudska prava, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al-Saudu, princu prestolonasljedniku Mohammadu bin Salmanu al-Saudu, vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL C 345, 16.10.2020., str. 67.

(2)  SL C 449, 23.12.2020., str. 133.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0260.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0053.

(5)  SL L 206, 11.6.2021., str. 1.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Revizija makroekonomskog zakonodavnog okvira

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o reviziji makroekonomskog zakonodavnog okvira za snažniji učinak na europsko realno gospodarstvo, poboljšanu transparentnost donošenja odluka i demokratsku odgovornost (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, potpisan u Rimu 1957., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, potpisan u Rimu 1957.,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 121., 122., 126. i 136. te Protokol br. 12, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 121., 122., 126. i 136. te Protokol br. 12,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (1) i svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, gospodarskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (1) i svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, gospodarskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazovi (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazovi (11),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. veljače 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. veljače 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012/2),

| — | uzimajući u obzir izvješće četiriju predsjednika od 5. prosinca 2012. naslovljeno „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, Izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe i Komisijin Dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće četiriju predsjednika od 5. prosinca 2012. naslovljeno „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, Izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe i Komisijin Dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 03/2018 Europskog revizorskog suda naslovljeno „Revizija postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 03/2018 Europskog revizorskog suda naslovljeno „Revizija postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Revizija gospodarskog upravljanja” (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Revizija gospodarskog upravljanja” (COM(2020)0055),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2020. o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2020. o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2020)0123),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka” (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka” (COM(2020)0442),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 28. svibnja 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 28. svibnja 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0441),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (13),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2020 Europskog revizorskog suda naslovljeno „Europski semestar – preporuke državama članicama usmjerene su na važna pitanja, ali potrebno ih je bolje provoditi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2020 Europskog revizorskog suda naslovljeno „Europski semestar – preporuke državama članicama usmjerene su na važna pitanja, ali potrebno ih je bolje provoditi”,

| — | uzimajući u obzir ocjenu Europskog fiskalnog odbora o fiskalnim pravilima EU-a s naglaskom na zakonodavnom paketu od šest mjera i od dvije mjere od 11. rujna 2019., njegovo godišnje izvješće od 29. listopada 2019., izjavu od 24. ožujka 2020. o bolesti COVID-19, procjenu od 1. srpnja 2020. o smjeru fiskalne politike primjerenom za europodručje 2021. te godišnje izvješće za 2020. od 20. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu Europskog fiskalnog odbora o fiskalnim pravilima EU-a s naglaskom na zakonodavnom paketu od šest mjera i od dvije mjere od 11. rujna 2019., njegovo godišnje izvješće od 29. listopada 2019., izjavu od 24. ožujka 2020. o bolesti COVID-19, procjenu od 1. srpnja 2020. o smjeru fiskalne politike primjerenom za europodručje 2021. te godišnje izvješće za 2020. od 20. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 11. prosinca 2020. o VFO-u i instrumentu Next Generation EU, bolesti COVID-19, klimatskim promjenama, sigurnosti i vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 11. prosinca 2020. o VFO-u i instrumentu Next Generation EU, bolesti COVID-19, klimatskim promjenama, sigurnosti i vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (16),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (17),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (18),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu Godišnju strategiju održivog rasta 2021. od 17. rujna 2020. (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu Godišnju strategiju održivog rasta 2021. od 17. rujna 2020. (COM(2020)0575),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o Planu ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o Planu ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan (20),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (21),

| — | uzimajući u obzir Europsku gospodarsku prognozu Komisije: zima 2021. (Institutional Paper br. 144), veljača 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku gospodarsku prognozu Komisije: zima 2021. (Institutional Paper br. 144), veljača 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike” (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike” (COM(2021)0105),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredaba (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU” (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredaba (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU” (COM(2020)0055),

| — | uzimajući u obzir Europsku gospodarsku prognozu Komisije: proljeće 2021. (Institutional Paper br. 149), svibanj 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku gospodarsku prognozu Komisije: proljeće 2021. (Institutional Paper br. 149), svibanj 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva” (COM(2021)0500),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A9-0212/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A9-0212/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| A. | budući da je u proteklih 30 godina okvir gospodarskog upravljanja prošao kroz niz promjena kako bi se pronašlo rješenje za njegove nedostatke u pogledu oblika i provedbe te kako bi ga se prilagodilo novim gospodarskim izazovima; |
| --- | --- |

A.

budući da je u proteklih 30 godina okvir gospodarskog upravljanja prošao kroz niz promjena kako bi se pronašlo rješenje za njegove nedostatke u pogledu oblika i provedbe te kako bi ga se prilagodilo novim gospodarskim izazovima;

| B. | budući da sadašnji okvir upravljanja ima konceptualne i praktične slabosti koje dovode do pretjerano složenih pravila, slabe provedbe, nedostatka odgovornosti i nedostatka poticaja za provedbu simetričnih protucikličkih politika; budući da se trenutačnim okvirom nisu uspjele smanjiti razlike unutar EU-a niti zaštititi ili poticati javna ulaganja kojima se podupire rast; |
| --- | --- |

B.

budući da sadašnji okvir upravljanja ima konceptualne i praktične slabosti koje dovode do pretjerano složenih pravila, slabe provedbe, nedostatka odgovornosti i nedostatka poticaja za provedbu simetričnih protucikličkih politika; budući da se trenutačnim okvirom nisu uspjele smanjiti razlike unutar EU-a niti zaštititi ili poticati javna ulaganja kojima se podupire rast;

| C. | budući da su nakon globalne financijske krize kasnije reforme ekonomske i monetarne unije bile usredotočene na smanjenje rizika, ali nisu uvedeni elementi njegove podjele; |
| --- | --- |

C.

budući da su nakon globalne financijske krize kasnije reforme ekonomske i monetarne unije bile usredotočene na smanjenje rizika, ali nisu uvedeni elementi njegove podjele;

| D. | budući da su programi makroekonomske prilagodbe predstavljali manjak nacionalne odgovornosti i oštetili društvenu strukturu zemalja koje su ih provodile; |
| --- | --- |

D.

budući da su programi makroekonomske prilagodbe predstavljali manjak nacionalne odgovornosti i oštetili društvenu strukturu zemalja koje su ih provodile;

| E. | budući da je Komisija 2015. donijela smjernice o najboljoj upotrebi fleksibilnosti u okviru pravila Pakta o stabilnosti i rastu za jačanje veze između strukturnih reformi, ulaganja i fiskalne odgovornosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija 2015. donijela smjernice o najboljoj upotrebi fleksibilnosti u okviru pravila Pakta o stabilnosti i rastu za jačanje veze između strukturnih reformi, ulaganja i fiskalne odgovornosti;

| F. | budući da se Europska unija suočava s višestrukim dugoročnim izazovima: kriza javnog zdravlja, klimatska kriza i nedostatak ulaganja u javnu infrastrukturu, što pogoršava društveno-gospodarske nejednakosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se Europska unija suočava s višestrukim dugoročnim izazovima: kriza javnog zdravlja, klimatska kriza i nedostatak ulaganja u javnu infrastrukturu, što pogoršava društveno-gospodarske nejednakosti;

| G. | budući da izazov dvostruke tranzicije zahtijeva dodatna javna ulaganja, što je zbog trenutačnog fiskalnog okvira otežano; budući da su ulaganja javnog i privatnog sektora već bila nedostatna i prije krize, unatoč rekordno niskim kamatnim stopama; |
| --- | --- |

G.

budući da izazov dvostruke tranzicije zahtijeva dodatna javna ulaganja, što je zbog trenutačnog fiskalnog okvira otežano; budući da su ulaganja javnog i privatnog sektora već bila nedostatna i prije krize, unatoč rekordno niskim kamatnim stopama;

| H. | budući da su se bruto javna ulaganja nakon financijske i dužničke krize smanjila te da su u mnogim državama članicama neto javna ulaganja čak negativna, što znači da trenutačni fiskalni okvir dovodi do pretjerano recesijskih konsolidacijskih mjera i olakšava pad javnih ulaganja tijekom razdobljâ fiskalne konsolidacije; |
| --- | --- |

H.

budući da su se bruto javna ulaganja nakon financijske i dužničke krize smanjila te da su u mnogim državama članicama neto javna ulaganja čak negativna, što znači da trenutačni fiskalni okvir dovodi do pretjerano recesijskih konsolidacijskih mjera i olakšava pad javnih ulaganja tijekom razdobljâ fiskalne konsolidacije;

| I. | budući da postoji znatan manjak financijskih sredstava za ulaganja kojim bi se trebalo pozabaviti: 470 milijardi EUR godišnje do 2030. za postizanje ekoloških ciljeva EU-a (22), 142 milijarde EUR godišnje za socijalnu infrastrukturu kao što su bolnice ili škole (23) te 190 milijardi EUR godišnje za stabiliziranje stanja javnog kapitala (24); |
| --- | --- |

I.

budući da postoji znatan manjak financijskih sredstava za ulaganja kojim bi se trebalo pozabaviti: 470 milijardi EUR godišnje do 2030. za postizanje ekoloških ciljeva EU-a (22), 142 milijarde EUR godišnje za socijalnu infrastrukturu kao što su bolnice ili škole (23) te 190 milijardi EUR godišnje za stabiliziranje stanja javnog kapitala (24);

| J. | budući da su razine javnog duga već na početku pandemije bile visoke i budući da će gospodarska recesija bez presedana, nezapamćene nacionalne fiskalne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju i potreba za potporom održivom i uključivom oporavku utjecati na javne financije te da će udio javnog duga u BDP-u doseći novi vrhunac od iznad 100 % BDP-a; |
| --- | --- |

J.

budući da su razine javnog duga već na početku pandemije bile visoke i budući da će gospodarska recesija bez presedana, nezapamćene nacionalne fiskalne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju i potreba za potporom održivom i uključivom oporavku utjecati na javne financije te da će udio javnog duga u BDP-u doseći novi vrhunac od iznad 100 % BDP-a;

| K. | budući da su ekološka (25) i socijalna održivost međusobno povezane s rizicima u pogledu dugoročne fiskalne održivosti; |
| --- | --- |

K.

budući da su ekološka (25) i socijalna održivost međusobno povezane s rizicima u pogledu dugoročne fiskalne održivosti;

| L. | budući da je pandemija uzrokovala egzogeni šok bez presedana sa znatnim asimetričnim učincima, što negativno utječe na gospodarske izglede EU-a i povećava razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

L.

budući da je pandemija uzrokovala egzogeni šok bez presedana sa znatnim asimetričnim učincima, što negativno utječe na gospodarske izglede EU-a i povećava razlike među državama članicama;

| M. | budući da je pandemija povećala postojeće nejednakosti i siromaštvo te je pokazala važnost europskog socijalnog modela i njegovih postojećih mreža socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je pandemija povećala postojeće nejednakosti i siromaštvo te je pokazala važnost europskog socijalnog modela i njegovih postojećih mreža socijalne sigurnosti;

| N. | budući da za Europu gospodarske prognoze (26), (27) pokazuju nepotpun i nejednak oporavak različitih brzina; budući da se cijepljenje ubrzava te da postoje znatni rizici od povećanja razlika i nejednakosti među zemljama, sektorima i segmentima društva, posebno među mladim radnicima, ženama i niskokvalificiranim radnicima; |
| --- | --- |

N.

budući da za Europu gospodarske prognoze (26), (27) pokazuju nepotpun i nejednak oporavak različitih brzina; budući da se cijepljenje ubrzava te da postoje znatni rizici od povećanja razlika i nejednakosti među zemljama, sektorima i segmentima društva, posebno među mladim radnicima, ženama i niskokvalificiranim radnicima;

| O. | budući da i dalje postoje dugoročni rizici od posljedica za gospodarstva određenih država članica te bi stoga ukidanje potpore trebalo dopuniti mjerama za olakšavanje otvaranja i preraspodjele radnih mjesta, posebno programima prekvalifikacije i ponovnog osposobljavanja, zajedno s potporom dohotku prema potrebi; |
| --- | --- |

O.

budući da i dalje postoje dugoročni rizici od posljedica za gospodarstva određenih država članica te bi stoga ukidanje potpore trebalo dopuniti mjerama za olakšavanje otvaranja i preraspodjele radnih mjesta, posebno programima prekvalifikacije i ponovnog osposobljavanja, zajedno s potporom dohotku prema potrebi;

| P. | budući da geopolitički rizici mogu utjecati na održivost državnog duga; |
| --- | --- |

P.

budući da geopolitički rizici mogu utjecati na održivost državnog duga;

| Q. | budući da je diskrecijska fiskalna potpora bila različita po veličini i sastavu među državama članicama, pri čemu postoji jasna pozitivna veza između fiskalnog prostora i veličine političkog odgovora, što je dovelo do asimetričnog odgovora te bi moglo stvoriti rizik od nejednakih uvjeta na unutarnjem tržištu i uzrokovati dodatne razlike u brzini oporavka; |
| --- | --- |

Q.

budući da je diskrecijska fiskalna potpora bila različita po veličini i sastavu među državama članicama, pri čemu postoji jasna pozitivna veza između fiskalnog prostora i veličine političkog odgovora, što je dovelo do asimetričnog odgovora te bi moglo stvoriti rizik od nejednakih uvjeta na unutarnjem tržištu i uzrokovati dodatne razlike u brzini oporavka;

| R. | budući da je odgovor EU-a na krizu (28) ojačao ekonomsku i monetarnu uniju te da je EU do sada bio uspješan u stvaranju povjerenja i optimizma, zahvaljujući čemu je nestabilnost financijskih tržišta ostala ograničena; naglašava u tom pogledu važnost izdavanja obveznica EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je odgovor EU-a na krizu (28) ojačao ekonomsku i monetarnu uniju te da je EU do sada bio uspješan u stvaranju povjerenja i optimizma, zahvaljujući čemu je nestabilnost financijskih tržišta ostala ograničena; naglašava u tom pogledu važnost izdavanja obveznica EU-a;

| S. | budući da je Komisija 2020. započela javno savjetovanje o reviziji učinkovitosti okvira gospodarskog upravljanja, koje je prekinulo izbijanje pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija 2020. započela javno savjetovanje o reviziji učinkovitosti okvira gospodarskog upravljanja, koje je prekinulo izbijanje pandemije bolesti COVID-19;

1.

poziva Komisiju da ponovno pokrene javnu raspravu o reviziji europskog okvira gospodarskog upravljanja te da kao rezultat revizije iznese sveobuhvatne zakonodavne prijedloge usmjerene na budućnost; napominje da je revizija okvira gospodarskog upravljanja zbog pandemije stavljena na čekanje;

Fiskalna politika za održiv i uključiv oporavak

Fiskalna politika za održiv i uključiv oporavak

| 2. | pozdravlja aktivaciju opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, koja je u potpunosti opravdana gospodarskim i socijalnim posljedicama pandemije; napominje da se općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju postupci Pakta o stabilnosti i rastu te potvrđuje da će se njome Komisiji i Vijeću omogućiti poduzimanje potrebnih mjera za koordinaciju politika u okviru Pakta, uz odstupanje od proračunskih zahtjeva koji bi se inače primjenjivali; ističe da je opća klauzula o odstupanju omogućila državama članicama da donesu vrlo značajne mjere za rashode i prihode kako bi se gospodarske i socijalne posljedice pandemije svele na najmanju moguću mjeru te da bi fiskalnu potporu trebalo postupno ukidati kako bi se podržala nastojanja država članica da održe oporavak i ojačaju gospodarsku i socijalnu otpornost; prima na znanje stupanj fleksibilnosti trenutačnog okvira za gospodarsko upravljanje u koordiniranom političkom odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja aktivaciju opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, koja je u potpunosti opravdana gospodarskim i socijalnim posljedicama pandemije; napominje da se općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju postupci Pakta o stabilnosti i rastu te potvrđuje da će se njome Komisiji i Vijeću omogućiti poduzimanje potrebnih mjera za koordinaciju politika u okviru Pakta, uz odstupanje od proračunskih zahtjeva koji bi se inače primjenjivali; ističe da je opća klauzula o odstupanju omogućila državama članicama da donesu vrlo značajne mjere za rashode i prihode kako bi se gospodarske i socijalne posljedice pandemije svele na najmanju moguću mjeru te da bi fiskalnu potporu trebalo postupno ukidati kako bi se podržala nastojanja država članica da održe oporavak i ojačaju gospodarsku i socijalnu otpornost; prima na znanje stupanj fleksibilnosti trenutačnog okvira za gospodarsko upravljanje u koordiniranom političkom odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19;

| 3. | pozdravlja Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. s predloženim razmatranjima o deaktivaciji ili daljnjoj primjeni opće klauzule o odstupanju; napominje da bi trebalo uzeti u obzir ukupnu ocjenu stanja gospodarstva koja se temelji prvenstveno na kvantitativnim kriterijima; slaže se da bi ključni kriterij trebala biti razina gospodarske aktivnosti u EU-u ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize; međutim, u tom pogledu naglašava važnost razvoja zdravstvene, socijalne i gospodarske situacije u EU-u i gospodarstva europodručja; pozdravlja Komunikaciju Komisije o koordinaciji ekonomskih politika u kojoj se navodi da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu nastaviti primjenjivati 2022. te se očekuje da će biti deaktivirana 2023.; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. s predloženim razmatranjima o deaktivaciji ili daljnjoj primjeni opće klauzule o odstupanju; napominje da bi trebalo uzeti u obzir ukupnu ocjenu stanja gospodarstva koja se temelji prvenstveno na kvantitativnim kriterijima; slaže se da bi ključni kriterij trebala biti razina gospodarske aktivnosti u EU-u ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize; međutim, u tom pogledu naglašava važnost razvoja zdravstvene, socijalne i gospodarske situacije u EU-u i gospodarstva europodručja; pozdravlja Komunikaciju Komisije o koordinaciji ekonomskih politika u kojoj se navodi da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu nastaviti primjenjivati 2022. te se očekuje da će biti deaktivirana 2023.;

| 4. | smatra da će se revizija okvira gospodarskog upravljanja odviti u zahtjevnim okolnostima, odnosno u kontekstu niskih kamatnih stopa, dugova većih nego ikad prije i velikog paketa za fiskalni oporavak koji se sastoji od bespovratnih sredstava i zajmova koji se financiraju iz duga EU-a; |
| --- | --- |

4.

smatra da će se revizija okvira gospodarskog upravljanja odviti u zahtjevnim okolnostima, odnosno u kontekstu niskih kamatnih stopa, dugova većih nego ikad prije i velikog paketa za fiskalni oporavak koji se sastoji od bespovratnih sredstava i zajmova koji se financiraju iz duga EU-a;

| 5. | smatra da je revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a nužna; slaže se s Europskim fiskalnim odborom da je važno utvrditi jasan put prema revidiranom fiskalnom okviru, po mogućnosti prije deaktivacije opće klauzule o odstupanju; |
| --- | --- |

5.

smatra da je revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a nužna; slaže se s Europskim fiskalnim odborom da je važno utvrditi jasan put prema revidiranom fiskalnom okviru, po mogućnosti prije deaktivacije opće klauzule o odstupanju;

| 6. | svjestan je toga da će započinjanje revizije nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju biti teže i spornije te da će izazvati više razdora; stoga smatra da bi trebalo razmotriti provedbu revizije okvira gospodarskog upravljanja prije mogućeg povratka na primjenu fiskalnih pravila; |
| --- | --- |

6.

svjestan je toga da će započinjanje revizije nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju biti teže i spornije te da će izazvati više razdora; stoga smatra da bi trebalo razmotriti provedbu revizije okvira gospodarskog upravljanja prije mogućeg povratka na primjenu fiskalnih pravila;

| 7. | napominje da bi u trenutačnom kontekstu primjena postojećeg fiskalnog okvira, posebno planova prilagodbe, dovela do smanjenja duga velikom brzinom, što bi moglo ugroziti oporavak gospodarstava i potencijalno umanjiti predanost država članica poštovanju pravila; |
| --- | --- |

7.

napominje da bi u trenutačnom kontekstu primjena postojećeg fiskalnog okvira, posebno planova prilagodbe, dovela do smanjenja duga velikom brzinom, što bi moglo ugroziti oporavak gospodarstava i potencijalno umanjiti predanost država članica poštovanju pravila;

| 8. | poziva Komisiju da državama članicama pruži jasne smjernice o fiskalnoj politici tijekom razdoblja primjene opće klauzule o odstupanju u cilju postizanja razumnih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti; poziva na iskorištavanje, u razdoblju nakon što se opća klauzula o odstupanju deaktivira te prije nego što revidirani okvir bude uspostavljen, svih mogućih fleksibilnosti predviđenih postojećim okvirom gospodarskog upravljanja, kao što je „klauzula o neuobičajenim događajima” za svaku državu posebno kako bi se spriječila preuranjena fiskalna konsolidacija i ograničili rizici od dugoročnih posljedica; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da državama članicama pruži jasne smjernice o fiskalnoj politici tijekom razdoblja primjene opće klauzule o odstupanju u cilju postizanja razumnih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti; poziva na iskorištavanje, u razdoblju nakon što se opća klauzula o odstupanju deaktivira te prije nego što revidirani okvir bude uspostavljen, svih mogućih fleksibilnosti predviđenih postojećim okvirom gospodarskog upravljanja, kao što je „klauzula o neuobičajenim događajima” za svaku državu posebno kako bi se spriječila preuranjena fiskalna konsolidacija i ograničili rizici od dugoročnih posljedica;

| 9. | smatra da se gospodarski pokazatelji i planovi prilagodbe moraju provoditi oprezno, stoga poziva na reviziju priručnika i kodeksa ponašanja Pakta o stabilnosti i rastu; naglašava da bi fiskalnim smjernicama trebalo izbjegavati procikličku pristranost, promicati uzlaznu konvergenciju, jačati održiv, uključiv, zeleni i digitalni oporavak doprinošenjem europskom zelenom planu i provedbi europskog stupa socijalnih prava, uzimati u obzir različite situacije u državama članicama i suzbijati makroekonomske neravnoteže; |
| --- | --- |

9.

smatra da se gospodarski pokazatelji i planovi prilagodbe moraju provoditi oprezno, stoga poziva na reviziju priručnika i kodeksa ponašanja Pakta o stabilnosti i rastu; naglašava da bi fiskalnim smjernicama trebalo izbjegavati procikličku pristranost, promicati uzlaznu konvergenciju, jačati održiv, uključiv, zeleni i digitalni oporavak doprinošenjem europskom zelenom planu i provedbi europskog stupa socijalnih prava, uzimati u obzir različite situacije u državama članicama i suzbijati makroekonomske neravnoteže;

| 10. | smatra da bi se zajmovi u okviru instrumenta Next Generation EU (NGEU) trebali bilježiti kao nacionalni dug; poziva Komisiju da pri ažuriranju provedbenih smjernica Pakta o stabilnosti i rastu osigura jednako postupanje s rashodima financiranima iz zajmova u okviru instrumenta NGEU kao i za Europski fond za strateška ulaganja, u kontekstu njezine Komunikacije o fleksibilnosti; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi se zajmovi u okviru instrumenta Next Generation EU (NGEU) trebali bilježiti kao nacionalni dug; poziva Komisiju da pri ažuriranju provedbenih smjernica Pakta o stabilnosti i rastu osigura jednako postupanje s rashodima financiranima iz zajmova u okviru instrumenta NGEU kao i za Europski fond za strateška ulaganja, u kontekstu njezine Komunikacije o fleksibilnosti;

| 11. | poziva da se nastavi ekspanzivna fiskalna politika onoliko dugo koliko to bude potrebno kako bi se podržao oporavak od pandemije bolesti COVID-19 i potaknule korjenite promjene zbog kojih će gospodarstva postati zelenija, digitalnija i uključivija, uz istodobno osiguravanje fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju; upozorava na prijevremeno ukidanje potpore i slaže se s preporukom Komisije da bi fiskalna politika trebala ostati fleksibilna i da bi je trebalo prilagoditi razvoju situacije u skladu s okolnostima; smatra da bi mjere fiskalne potpore trebale biti usmjerenije kako oporavak bude napredovao; podržava politike prilagođene fazi pandemije, putu prema gospodarskom oporavku i individualnim okolnostima zemalja; |
| --- | --- |

11.

poziva da se nastavi ekspanzivna fiskalna politika onoliko dugo koliko to bude potrebno kako bi se podržao oporavak od pandemije bolesti COVID-19 i potaknule korjenite promjene zbog kojih će gospodarstva postati zelenija, digitalnija i uključivija, uz istodobno osiguravanje fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju; upozorava na prijevremeno ukidanje potpore i slaže se s preporukom Komisije da bi fiskalna politika trebala ostati fleksibilna i da bi je trebalo prilagoditi razvoju situacije u skladu s okolnostima; smatra da bi mjere fiskalne potpore trebale biti usmjerenije kako oporavak bude napredovao; podržava politike prilagođene fazi pandemije, putu prema gospodarskom oporavku i individualnim okolnostima zemalja;

| 12. | poziva Komisiju da osigura da države članice razviju vjerodostojne strategije ukidanja mjera povezanih s krizom, a da pritom ne onemoguće buduća fiskalna kretanja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da osigura da države članice razviju vjerodostojne strategije ukidanja mjera povezanih s krizom, a da pritom ne onemoguće buduća fiskalna kretanja;

| 13. | prima na znanje rizike od dugoročnih posljedica pandemije za akumulaciju kapitala i tržište rada, što bi moglo negativno utjecati na gospodarstvo; ističe da će oporavak vjerojatno ostati neujednačen te da bi se fiskalnom politikom trebale ograničiti posljedice i smanjiti nejednakosti podupiranjem onih segmenata gospodarstva i društva koji su izloženi većem riziku od razilaženja; |
| --- | --- |

13.

prima na znanje rizike od dugoročnih posljedica pandemije za akumulaciju kapitala i tržište rada, što bi moglo negativno utjecati na gospodarstvo; ističe da će oporavak vjerojatno ostati neujednačen te da bi se fiskalnom politikom trebale ograničiti posljedice i smanjiti nejednakosti podupiranjem onih segmenata gospodarstva i društva koji su izloženi većem riziku od razilaženja;

| 14. | poziva države članice da kvalitetnu fiskalnu potporu uključe u vjerodostojne srednjoročne okvire i pripreme stabilne planove za srednjoročnu fiskalnu politiku kako bi se osiguralo da se, ako su potrebne ekspanzivne fiskalne mjere, one podupiru rastom i uključivim mjerama te da osiguraju protucikličku ulogu fiskalne politike imajući na umu da su hitne mjere fiskalne politike privremene, ograničene i usmjerene na osiguravanje srednjoročne fiskalne održivosti; poziva države članice da prema potrebi prate fiskalne rizike, odnosno potencijalne obveze; podsjeća na sve veću važnost praćenja fiskalnih rizika povezanih s održivošću; konstatira da bi se takvim dobrim praksama upravljanja javnim financijama poboljšala transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da kvalitetnu fiskalnu potporu uključe u vjerodostojne srednjoročne okvire i pripreme stabilne planove za srednjoročnu fiskalnu politiku kako bi se osiguralo da se, ako su potrebne ekspanzivne fiskalne mjere, one podupiru rastom i uključivim mjerama te da osiguraju protucikličku ulogu fiskalne politike imajući na umu da su hitne mjere fiskalne politike privremene, ograničene i usmjerene na osiguravanje srednjoročne fiskalne održivosti; poziva države članice da prema potrebi prate fiskalne rizike, odnosno potencijalne obveze; podsjeća na sve veću važnost praćenja fiskalnih rizika povezanih s održivošću; konstatira da bi se takvim dobrim praksama upravljanja javnim financijama poboljšala transparentnost i odgovornost;

| 15. | pozdravlja brz i koordiniran odgovor u pogledu ekonomske politike institucija EU-a i država članica usmjeren na izbjegavanje naglog porasta stečaja poduzeća i nezaposlenosti; preporučuje da se općenitija potpora postupno zamijeni usmjerenijim programima kako bi se ograničili rizici od poteškoća i posljedica za trgovačka društva; preporučuje da se javna potpora usmjeri samo na trgovačka društva koja su dugoročno održiva u kontekstu zelenog i digitalnog plana EU-a; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja brz i koordiniran odgovor u pogledu ekonomske politike institucija EU-a i država članica usmjeren na izbjegavanje naglog porasta stečaja poduzeća i nezaposlenosti; preporučuje da se općenitija potpora postupno zamijeni usmjerenijim programima kako bi se ograničili rizici od poteškoća i posljedica za trgovačka društva; preporučuje da se javna potpora usmjeri samo na trgovačka društva koja su dugoročno održiva u kontekstu zelenog i digitalnog plana EU-a;

| 16. | napominje da se fiskalnim stajalištem na razini država članica, kao i makroekonomskim okvirom često promiču procikličke fiskalne politike, i u dobrim i u lošim vremenima, tako što se u nekim razdobljima ne stvara dovoljno rezervi ili se u drugima ne iskorištava dovoljno fiskalni prostor; nadalje napominje da postoji pozitivna veza između država članica koje imaju fiskalnog prostora i njihove sposobnosti da mnogo brže mobiliziraju pakete fiskalnih poticaja bez povezanih troškova zaduživanja, što je pridonijelo ublažavanju negativnih socioekonomskih posljedica pandemije; |
| --- | --- |

16.

napominje da se fiskalnim stajalištem na razini država članica, kao i makroekonomskim okvirom često promiču procikličke fiskalne politike, i u dobrim i u lošim vremenima, tako što se u nekim razdobljima ne stvara dovoljno rezervi ili se u drugima ne iskorištava dovoljno fiskalni prostor; nadalje napominje da postoji pozitivna veza između država članica koje imaju fiskalnog prostora i njihove sposobnosti da mnogo brže mobiliziraju pakete fiskalnih poticaja bez povezanih troškova zaduživanja, što je pridonijelo ublažavanju negativnih socioekonomskih posljedica pandemije;

| 17. | naglašava važnost uloge fiskalnih politika kako bi države članice mogle na jednak način osigurati održiv, zeleni, digitalni i uključiv oporavak s jedne strane te, s druge strane, osigurati održive fiskalne politike i dugoročnu održivost državnog duga; |
| --- | --- |

17.

naglašava važnost uloge fiskalnih politika kako bi države članice mogle na jednak način osigurati održiv, zeleni, digitalni i uključiv oporavak s jedne strane te, s druge strane, osigurati održive fiskalne politike i dugoročnu održivost državnog duga;

| 18. | smatra da je zajednički europski fiskalni odgovor (NGEU) ključan za oporavak; poziva na brzu i učinkovitu upotrebu sredstava iz instrumenta NGEU, koja će imati važnu ulogu u podupiranju održivog i uključivog gospodarskog oporavka te povećanju produktivnosti i ulaganja u EU-u, uz potpuno poštovanje dogovorenih kriterija; |
| --- | --- |

18.

smatra da je zajednički europski fiskalni odgovor (NGEU) ključan za oporavak; poziva na brzu i učinkovitu upotrebu sredstava iz instrumenta NGEU, koja će imati važnu ulogu u podupiranju održivog i uključivog gospodarskog oporavka te povećanju produktivnosti i ulaganja u EU-u, uz potpuno poštovanje dogovorenih kriterija;

Revizija makroekonomskog zakonodavnog okvira

Revizija makroekonomskog zakonodavnog okvira

| 19. | naglašava svojstvenu interakciju između monetarne i fiskalne politike uz potpuno poštovanje mandata Europske središnje banke (ESB), njezine neovisnosti i očuvanje njezine demokratske legitimnosti; konstatira uspjeh u odgovarajućoj i odgovornoj uspostavi obiju politika kojima je pružena potrebna potpora gospodarstvima nakon pandemije bolesti COVID-19, monetarne u pogledu zadržavanja povoljnih uvjeta financiranja, a fiskalne u pogledu podupiranja poduzeća, radnika i ljudi, čime se pokazala spremnost tih politika da se njima odgovori na ovu krizu; smatra da bi također trebalo izbjeći prijevremeno povlačenje fiskalne politike kako se ne bi poništio stimulativni učinak programa oporavka; |
| --- | --- |

19.

naglašava svojstvenu interakciju između monetarne i fiskalne politike uz potpuno poštovanje mandata Europske središnje banke (ESB), njezine neovisnosti i očuvanje njezine demokratske legitimnosti; konstatira uspjeh u odgovarajućoj i odgovornoj uspostavi obiju politika kojima je pružena potrebna potpora gospodarstvima nakon pandemije bolesti COVID-19, monetarne u pogledu zadržavanja povoljnih uvjeta financiranja, a fiskalne u pogledu podupiranja poduzeća, radnika i ljudi, čime se pokazala spremnost tih politika da se njima odgovori na ovu krizu; smatra da bi također trebalo izbjeći prijevremeno povlačenje fiskalne politike kako se ne bi poništio stimulativni učinak programa oporavka;

| 20. | ističe da monetarna politika nosi glavni teret stabilizacije u posljednjih nekoliko godina i kriza; napominje da je kriza uzrokovana pandemijom pokazala da stabilizacija ne može biti odgovornost samo monetarne politike i da bi fiskalna politika trebala imati veću ulogu; iako su trenutačni monetarni uvjeti prilagodljivi i podupiru oporavak gospodarstva u krizi, upozorava da se ne treba previše oslanjati na prilagodljiv stav monetarne politike i iznimno nisku cijenu državnog duga; |
| --- | --- |

20.

ističe da monetarna politika nosi glavni teret stabilizacije u posljednjih nekoliko godina i kriza; napominje da je kriza uzrokovana pandemijom pokazala da stabilizacija ne može biti odgovornost samo monetarne politike i da bi fiskalna politika trebala imati veću ulogu; iako su trenutačni monetarni uvjeti prilagodljivi i podupiru oporavak gospodarstva u krizi, upozorava da se ne treba previše oslanjati na prilagodljiv stav monetarne politike i iznimno nisku cijenu državnog duga;

| 21. | naglašava da će nacionalne fiskalne politike, zajedno s politikama Unije, imati važnu ulogu u ispunjavanju obveza i odgovornosti Europske unije u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

21.

naglašava da će nacionalne fiskalne politike, zajedno s politikama Unije, imati važnu ulogu u ispunjavanju obveza i odgovornosti Europske unije u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena;

| 22. | ističe da postoje strukturni faktori, kao što su starenje stanovništva, povećanje štednje, niska inflacija, sklonost ulaganjima i usporavanje produktivnosti, zbog kojih bi realne kamatne stope mogle ostati srednjoročno i dugoročno niske; smatra da bi se makroekonomskim politikama trebao pokušati riješiti problem uzrokâ rizika od sekularne stagnacije održivim rastom te uravnoteženim i socijalno pravednim reformama kojima se potiče produktivnost; podsjeća da je sekularna stagnacija obično obilježena smanjenjem radne snage, niskom potrošnjom, pretjeranom štednjom i slabim ulaganjima, među ostalim čimbenicima; |
| --- | --- |

22.

ističe da postoje strukturni faktori, kao što su starenje stanovništva, povećanje štednje, niska inflacija, sklonost ulaganjima i usporavanje produktivnosti, zbog kojih bi realne kamatne stope mogle ostati srednjoročno i dugoročno niske; smatra da bi se makroekonomskim politikama trebao pokušati riješiti problem uzrokâ rizika od sekularne stagnacije održivim rastom te uravnoteženim i socijalno pravednim reformama kojima se potiče produktivnost; podsjeća da je sekularna stagnacija obično obilježena smanjenjem radne snage, niskom potrošnjom, pretjeranom štednjom i slabim ulaganjima, među ostalim čimbenicima;

| 23. | naglašava da moramo biti spremni za manje pozitivne scenarije; napominje da su se zbog učinka šoka uzrokovanog bolešću COVID-19 povećale štednje i da su neke investicijske odluke odgođene; ističe da bi se kamatne stope, nakon što se ograničenja ublaže i gospodarstvo oporavi, mogle povećati zbog većih inflacijskih očekivanja; ističe važnost promicanja javnih i privatnih ulaganja kako bi se oslobodio dodatni kapital, posebno u kontekstu oporavka EU-a; naglašava da je za rast važna ne samo razina ulaganja, već i uspostava, kvaliteta i provedba programa ulaganja; napominje da je tijekom posljednje krize došlo do znatnog gubitka ulaganja i naglašava važnost gospodarskog oporavka kako bi se povećala profitabilnost ulaganja; |
| --- | --- |

23.

naglašava da moramo biti spremni za manje pozitivne scenarije; napominje da su se zbog učinka šoka uzrokovanog bolešću COVID-19 povećale štednje i da su neke investicijske odluke odgođene; ističe da bi se kamatne stope, nakon što se ograničenja ublaže i gospodarstvo oporavi, mogle povećati zbog većih inflacijskih očekivanja; ističe važnost promicanja javnih i privatnih ulaganja kako bi se oslobodio dodatni kapital, posebno u kontekstu oporavka EU-a; naglašava da je za rast važna ne samo razina ulaganja, već i uspostava, kvaliteta i provedba programa ulaganja; napominje da je tijekom posljednje krize došlo do znatnog gubitka ulaganja i naglašava važnost gospodarskog oporavka kako bi se povećala profitabilnost ulaganja;

| 24. | smatra da je pravilan i vjerodostojan okvir gospodarskog upravljanja nužan uvjet za održive fiskalne politike te putanje duga i deficita kojima se osiguravaju uvjerljivi putovi prema smanjenju duga promicanjem dugoročnog održivog i uključivog rasta uz istodobno osiguravanje povoljnih uvjeta financiranja, posebno na duže staze; nadalje, smatra da bi okvir trebao uključivati elemente kojima bi se izbjegle procikličke politike i izgradile dostatne rezerve u dobrim razdobljima, kako bi, prema potrebi, mogao obavljati kratkoročnu funkciju makroekonomske stabilizacije te kako bi se osiguralo poboljšano i transparentno upravljanje, čime se gospodarstvo stavlja u službu ljudima; |
| --- | --- |

24.

smatra da je pravilan i vjerodostojan okvir gospodarskog upravljanja nužan uvjet za održive fiskalne politike te putanje duga i deficita kojima se osiguravaju uvjerljivi putovi prema smanjenju duga promicanjem dugoročnog održivog i uključivog rasta uz istodobno osiguravanje povoljnih uvjeta financiranja, posebno na duže staze; nadalje, smatra da bi okvir trebao uključivati elemente kojima bi se izbjegle procikličke politike i izgradile dostatne rezerve u dobrim razdobljima, kako bi, prema potrebi, mogao obavljati kratkoročnu funkciju makroekonomske stabilizacije te kako bi se osiguralo poboljšano i transparentno upravljanje, čime se gospodarstvo stavlja u službu ljudima;

Sveobuhvatna analiza održivosti državnog duga

Sveobuhvatna analiza održivosti državnog duga

| 25. | napominje da su se razine državnog duga znatno povećale, te da su dosegnule gotovo 102 % ukupnog udjela duga u BDP-u europodručja, pri čemu se predviđa daljnje povećanje u 2021. i 2022., te da neke države članice već imaju znatan dug; napominje da su se od definiranja kriterija iz Maastrichta okolnosti promijenile; stoga naglašava da bi okvir gospodarskog upravljanja trebalo preispitati u kontekstu trenutačnog gospodarskog okruženja te da bi se on, oslanjajući se na iskustva iz postojećeg okvira i u potpunosti poštujući Ugovore, trebao temeljiti na činjenicama i biti usmjeren na budućnost; |
| --- | --- |

25.

napominje da su se razine državnog duga znatno povećale, te da su dosegnule gotovo 102 % ukupnog udjela duga u BDP-u europodručja, pri čemu se predviđa daljnje povećanje u 2021. i 2022., te da neke države članice već imaju znatan dug; napominje da su se od definiranja kriterija iz Maastrichta okolnosti promijenile; stoga naglašava da bi okvir gospodarskog upravljanja trebalo preispitati u kontekstu trenutačnog gospodarskog okruženja te da bi se on, oslanjajući se na iskustva iz postojećeg okvira i u potpunosti poštujući Ugovore, trebao temeljiti na činjenicama i biti usmjeren na budućnost;

| 26. | smatra da je potrebno preispitati okvir gospodarskog upravljanja Unije na način da pravila o dugu budu jednostavnija, a njihova provedba bolja te da treba biti osmišljen tako da se njime podržava dugoročni gospodarski rast, uz odgovarajuća javna i privatna ulaganja; |
| --- | --- |

26.

smatra da je potrebno preispitati okvir gospodarskog upravljanja Unije na način da pravila o dugu budu jednostavnija, a njihova provedba bolja te da treba biti osmišljen tako da se njime podržava dugoročni gospodarski rast, uz odgovarajuća javna i privatna ulaganja;

| 27. | smatra da bi se u revidiranom okviru gospodarskog upravljanja trebalo razmotriti pitanje kako osigurati brzinu smanjenja državnog duga za pojedine države na način kojim se štiti dugoročna fiskalna održivost te održiv i uključiv rast; poziva na to da ciljevi povezani s dugom na odgovarajući način odražavaju novu gospodarsku stvarnost, kao i izazove specifične za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

27.

smatra da bi se u revidiranom okviru gospodarskog upravljanja trebalo razmotriti pitanje kako osigurati brzinu smanjenja državnog duga za pojedine države na način kojim se štiti dugoročna fiskalna održivost te održiv i uključiv rast; poziva na to da ciljevi povezani s dugom na odgovarajući način odražavaju novu gospodarsku stvarnost, kao i izazove specifične za pojedine zemlje;

| 28. | smatra da bi se sigurnim europskim vrijednosnim papirima povećala financijska stabilnost, poboljšala transmisija monetarne politike i doprinijelo jačanju međunarodne uloge eura; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi se sigurnim europskim vrijednosnim papirima povećala financijska stabilnost, poboljšala transmisija monetarne politike i doprinijelo jačanju međunarodne uloge eura;

| 29. | svjestan je toga da će se vrlo visoki proračunski manjkovi u 2020. i 2021. i pad nominalnog BDP-a odraziti u udjelima duga u BDP-u; |
| --- | --- |

29.

svjestan je toga da će se vrlo visoki proračunski manjkovi u 2020. i 2021. i pad nominalnog BDP-a odraziti u udjelima duga u BDP-u;

| 30. | priznaje da okruženje niskih kamatnih stopa smanjuje pritisak na fiskalnu politiku smanjenjem troškova servisiranja državnog duga; inzistira na tome da se posljedice niskih kamatnih stopa, moguća promjena okruženja kamatnih stopa i moguće buduće mjere monetarne politike na odgovarajući način uzmu u obzir u analizi srednjoročne održivosti državnog duga; napominje da bi se premije za rizik država članica mogle povećati, posebno za zemlje s visokim ili rastućim dugom te da bi to moglo dovesti do dodatnog pritiska na fiskalnu politiku, kao i na gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

priznaje da okruženje niskih kamatnih stopa smanjuje pritisak na fiskalnu politiku smanjenjem troškova servisiranja državnog duga; inzistira na tome da se posljedice niskih kamatnih stopa, moguća promjena okruženja kamatnih stopa i moguće buduće mjere monetarne politike na odgovarajući način uzmu u obzir u analizi srednjoročne održivosti državnog duga; napominje da bi se premije za rizik država članica mogle povećati, posebno za zemlje s visokim ili rastućim dugom te da bi to moglo dovesti do dodatnog pritiska na fiskalnu politiku, kao i na gospodarstvo;

| 31. | naglašava da će troškovi servisiranja duga vjerojatno ostati niski u doglednoj budućnosti zahvaljujući tome što je veliki udio dužničkog tereta pokriven dugim dospijećima te ponekad i obveznicama s negativnim prinosom, a primarni deficiti mogu se nadoknaditi povoljnim razlikama u rastu kamata; napominje da se trenutačno pozitivno stanje troškova servisiranja duga može relativno brzo promijeniti, dok održivo smanjenje nagomilanog državnog duga traje znatno dulje; smatra da je korist od niskog troška servisiranja duga prilika za održavanje i postupno smanjenje visokih razina duga prema održivoj razini, poticanje potencijalnog rasta i povećanje otpornosti gospodarstva; |
| --- | --- |

31.

naglašava da će troškovi servisiranja duga vjerojatno ostati niski u doglednoj budućnosti zahvaljujući tome što je veliki udio dužničkog tereta pokriven dugim dospijećima te ponekad i obveznicama s negativnim prinosom, a primarni deficiti mogu se nadoknaditi povoljnim razlikama u rastu kamata; napominje da se trenutačno pozitivno stanje troškova servisiranja duga može relativno brzo promijeniti, dok održivo smanjenje nagomilanog državnog duga traje znatno dulje; smatra da je korist od niskog troška servisiranja duga prilika za održavanje i postupno smanjenje visokih razina duga prema održivoj razini, poticanje potencijalnog rasta i povećanje otpornosti gospodarstva;

| 32. | ističe da postoje strukturni problemi koji su uzrok asimetričnih stopa rasta u državama članicama; smatra da rast nije jedini cilj, jer je za postizanje gospodarstva koje je u interesu građana i ostvarivanje ciljeva zelenog plana i Pariškog sporazuma potrebna ciljana politička potpora, uključujući fiskalne napore; |
| --- | --- |

32.

ističe da postoje strukturni problemi koji su uzrok asimetričnih stopa rasta u državama članicama; smatra da rast nije jedini cilj, jer je za postizanje gospodarstva koje je u interesu građana i ostvarivanje ciljeva zelenog plana i Pariškog sporazuma potrebna ciljana politička potpora, uključujući fiskalne napore;

| 33. | podsjeća, osim reformi, na važnost politika kojima se potiče rast te održivih privatnih i javnih ulaganja usmjerenih na postizanje ciljeva EU-a koji se odnose na zelenu i digitalnu tranziciju te na povećanje potencijala za rast, konkurentnosti i produktivnosti i na poticanje jedinstvenog tržišta; ponavlja da ulaganja i rashodi usmjereni na budućnost pozitivno utječu na srednjoročnu do dugoročnu održivost duga; poziva države članice da provode održive fiskalne politike uz očuvanje javnih ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i kojima se podupire rast; |
| --- | --- |

33.

podsjeća, osim reformi, na važnost politika kojima se potiče rast te održivih privatnih i javnih ulaganja usmjerenih na postizanje ciljeva EU-a koji se odnose na zelenu i digitalnu tranziciju te na povećanje potencijala za rast, konkurentnosti i produktivnosti i na poticanje jedinstvenog tržišta; ponavlja da ulaganja i rashodi usmjereni na budućnost pozitivno utječu na srednjoročnu do dugoročnu održivost duga; poziva države članice da provode održive fiskalne politike uz očuvanje javnih ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i kojima se podupire rast;

| 34. | poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu i transparentnu analizu održivosti državnog duga kako bi podržala odluku tvoraca politika o određivanju odgovarajućeg, jasnog i transparentnog plana prilagodbe za svaku zemlju pojedinačno; naglašava upotrebu inovativnih alata i tehnika kao što su testiranja otpornosti na stres i stohastička analiza kako bi se bolje istaknuli rizici za dinamiku javnog duga (kao što su razlike u rastu kamata, sastavu duga, demografiji i održivosti) te kvaliteta javnih rashoda; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu i transparentnu analizu održivosti državnog duga kako bi podržala odluku tvoraca politika o određivanju odgovarajućeg, jasnog i transparentnog plana prilagodbe za svaku zemlju pojedinačno; naglašava upotrebu inovativnih alata i tehnika kao što su testiranja otpornosti na stres i stohastička analiza kako bi se bolje istaknuli rizici za dinamiku javnog duga (kao što su razlike u rastu kamata, sastavu duga, demografiji i održivosti) te kvaliteta javnih rashoda;

Okvir za koordinaciju fiskalne politike EU-a

Okvir za koordinaciju fiskalne politike EU-a

| 35. | poziva Komisiju da tijekom postupka revizije razmisli o ulozi fiskalne politike u europskom gospodarstvu te da poduzme mjere za uklanjanje nedostataka koji su već utvrđeni u fiskalnom okviru EU-a prije izbijanja pandemije (29), također i s obzirom na posljedice pandemije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da tijekom postupka revizije razmisli o ulozi fiskalne politike u europskom gospodarstvu te da poduzme mjere za uklanjanje nedostataka koji su već utvrđeni u fiskalnom okviru EU-a prije izbijanja pandemije (29

| 36. | poziva Komisiju da procijeni koji je najbolji način za promicanje fiskalne održivosti i protucikličkih pravila te da razmotri pojednostavljenje okvira i poboljšanje autonomije Komisije u provedbi pravila unutar odgovornijeg okvira s većom angažiranošću; nadalje poziva na dobro definirane i transparentno aktivirane mehanizme fleksibilnosti kad god je ta fleksibilnost opravdana osiguravanjem veće učinkovitosti i vjerodostojnosti; naglašava važnost okvira kojim se osigurava koordinacija fiskalne politike, razmatraju promjene u gospodarstvima i uvjetima financiranja te uzimaju u obzir posebnosti i ciljevi politika država članica; nadalje, smatra da bi okvir EU-a za koordinaciju fiskalnih politika trebao omogućiti promicanje dugoročnog održivog i uključivog rasta EU-a uz istodobno očuvanje zaštitnih mjera protiv rizika za održivost duga; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da procijeni koji je najbolji način za promicanje fiskalne održivosti i protucikličkih pravila te da razmotri pojednostavljenje okvira i poboljšanje autonomije Komisije u provedbi pravila unutar odgovornijeg okvira s većom angažiranošću; nadalje poziva na dobro definirane i transparentno aktivirane mehanizme fleksibilnosti kad god je ta fleksibilnost opravdana osiguravanjem veće učinkovitosti i vjerodostojnosti; naglašava važnost okvira kojim se osigurava koordinacija fiskalne politike, razmatraju promjene u gospodarstvima i uvjetima financiranja te uzimaju u obzir posebnosti i ciljevi politika država članica; nadalje, smatra da bi okvir EU-a za koordinaciju fiskalnih politika trebao omogućiti promicanje dugoročnog održivog i uključivog rasta EU-a uz istodobno očuvanje zaštitnih mjera protiv rizika za održivost duga;

| 37. | prima na znanje prijedlog Europskog fiskalnog odbora da se fiskalni okvir EU-a obnovi na temelju triju načela: i. referentna vrijednost omjera duga i BDP-a – odnosno cilj udjela duga u BDP-u i plan prilagodbe za smanjenje duga prema tom cilju za svaku zemlju pojedinačno; ii. jedan pokazatelj fiskalne uspješnosti – odnosno pravilo o rashodima za države čiji je dug veći od cilja u pogledu udjela duga; i iii. opća klauzula o odstupanju potkrijepljena mišljenjem na temelju neovisne analize i savjeta; |
| --- | --- |

37.

prima na znanje prijedlog Europskog fiskalnog odbora da se fiskalni okvir EU-a obnovi na temelju triju načela: i. referentna vrijednost omjera duga i BDP-a – odnosno cilj udjela duga u BDP-u i plan prilagodbe za smanjenje duga prema tom cilju za svaku zemlju pojedinačno; ii. jedan pokazatelj fiskalne uspješnosti – odnosno pravilo o rashodima za države čiji je dug veći od cilja u pogledu udjela duga; i iii. opća klauzula o odstupanju potkrijepljena mišljenjem na temelju neovisne analize i savjeta;

| 38. | ističe potrebu za realističnim i transparentno utvrđenim planom prilagodbe za smanjenje duga za svaku zemlju pojedinačno kako bi se bolje prilagodilo stvarnim okolnostima u državama članicama i odrazio stupanj održivosti duga država članica; |
| --- | --- |

38.

ističe potrebu za realističnim i transparentno utvrđenim planom prilagodbe za smanjenje duga za svaku zemlju pojedinačno kako bi se bolje prilagodilo stvarnim okolnostima u državama članicama i odrazio stupanj održivosti duga država članica;

| 39. | smatra da, u skladu s prijedlogom Europskog fiskalnog odbora, pravilo o rashodima s gornjom granicom (30) nominalnih javnih rashoda kada javni dug države premašuje određeni prag može osigurati transparentnija fiskalna pravila u EU-u; smatra da bi gornja granica stope rasta rashoda ovisila o očekivanom potencijalnom rastu proizvodnje, očekivanoj inflaciji i odstupanju od referentne vrijednosti omjera duga i BDP-a; napominje da su isključeni troškovi servisiranja duga i plaćanja naknada za nezaposlenost (uz nepromijenjene stope), a rast rashoda prilagođen je učinku diskrecijskih promjena u državnim prihodima (tj. izravnih i neizravnih poreznih stopa); |
| --- | --- |

39.

smatra da, u skladu s prijedlogom Europskog fiskalnog odbora, pravilo o rashodima s gornjom granicom (30

| 40. | napominje da će se pristupom za svaku zemlju pojedinačno uz odgovornost država članica ojačati vjerodostojnost i poboljšati usklađenost država članica s pravilima; nadalje napominje da bi plan za svaku zemlju pojedinačno trebao proizaći iz transparentne i sveobuhvatne ekonomske analize te rasprave između država članica i Europske komisije, u kontekstu europskog semestra, u okviru kojega bi se, u kojim god slučajevima je to primjereno, moglo predvidjeti savjetovanje s Europskim fiskalnim odborom i nacionalnim neovisnim fiskalnim institucijama; |
| --- | --- |

40.

napominje da će se pristupom za svaku zemlju pojedinačno uz odgovornost država članica ojačati vjerodostojnost i poboljšati usklađenost država članica s pravilima; nadalje napominje da bi plan za svaku zemlju pojedinačno trebao proizaći iz transparentne i sveobuhvatne ekonomske analize te rasprave između država članica i Europske komisije, u kontekstu europskog semestra, u okviru kojega bi se, u kojim god slučajevima je to primjereno, moglo predvidjeti savjetovanje s Europskim fiskalnim odborom i nacionalnim neovisnim fiskalnim institucijama;

| 41. | ističe da pravila o rashodima imaju ugrađena automatska stabilizacijska svojstva (31); napominje da su se pravila o rashodima pokazala djelotvornijima u smanjenju procikličke pristranosti fiskalne politike (32); naglašava važnost automatskih stabilizatora s obzirom na sve veću nesigurnost; nadalje prima na znanje preporuku Europskog fiskalnog odbora da se uspostavi kompenzacijski račun na kojem će se akumulirati odstupanja od planiranog neto rasta primarnih rashoda; |
| --- | --- |

41.

ističe da pravila o rashodima imaju ugrađena automatska stabilizacijska svojstva (31

32

| 42. | ističe da oblikovatelji politika moraju moći lako pratiti i kontrolirati najvažnije parametre okvira gospodarskog upravljanja kako bi se povećala transparentnost i razumljivost kako za oblikovatelje politika tako i za javnost; napominje da koncepti kao što je analiza proizvodnog jaza ne zadovoljavaju te kriterije; naglašava da će u razdoblju nakon krize nesigurnost u pogledu proizvodnog jaza biti još veća nego u prošlosti; tvrdi da je potencijalni rast proizvodnje, iako nije vidljiv i treba ga procijeniti, manje podložan reviziji nego proizvodni jaz; |
| --- | --- |

42.

ističe da oblikovatelji politika moraju moći lako pratiti i kontrolirati najvažnije parametre okvira gospodarskog upravljanja kako bi se povećala transparentnost i razumljivost kako za oblikovatelje politika tako i za javnost; napominje da koncepti kao što je analiza proizvodnog jaza ne zadovoljavaju te kriterije; naglašava da će u razdoblju nakon krize nesigurnost u pogledu proizvodnog jaza biti još veća nego u prošlosti; tvrdi da je potencijalni rast proizvodnje, iako nije vidljiv i treba ga procijeniti, manje podložan reviziji nego proizvodni jaz;

| 43. | predlaže, u skladu s Europskim fiskalnim odborom, da u slučaju nepredviđenih gospodarskih kretanja Komisija preporuči primjenu opće klauzule o odstupanju te da o tome odluči Vijeće, što se može poduprijeti mišljenjem koje se temelji na neovisnoj i dobro definiranoj ekonomskoj analizi kako bi se smanjila složenost i očuvala sposobnost djelovanja u slučaju nepredvidivih okolnosti; međutim, ako je uključeno neovisno tijelo, naglašava potrebu za daljnjim pojašnjenjem sastava neovisnog tijela kako bi se osigurala objektivnost u odlučivanju o pravilima, čime bi se osigurala njegova neovisnost i zajamčilo da nema kašnjenja u postupku; |
| --- | --- |

43.

predlaže, u skladu s Europskim fiskalnim odborom, da u slučaju nepredviđenih gospodarskih kretanja Komisija preporuči primjenu opće klauzule o odstupanju te da o tome odluči Vijeće, što se može poduprijeti mišljenjem koje se temelji na neovisnoj i dobro definiranoj ekonomskoj analizi kako bi se smanjila složenost i očuvala sposobnost djelovanja u slučaju nepredvidivih okolnosti; međutim, ako je uključeno neovisno tijelo, naglašava potrebu za daljnjim pojašnjenjem sastava neovisnog tijela kako bi se osigurala objektivnost u odlučivanju o pravilima, čime bi se osigurala njegova neovisnost i zajamčilo da nema kašnjenja u postupku;

| 44. | naglašava da, kada su javne financije pod pritiskom, postoji tendencija smanjenja državnih ulaganja; napominje da trenutačni gospodarski, socijalni i ekološki izazovi za EU zahtijevaju ciljane napore, posebno u pogledu socijalne otpornosti, klimatskih promjena i digitalizacije; ističe važnost okvira gospodarskog upravljanja EU-a kako bi se vladama omogućilo da zaštite javna ulaganja bez ugrožavanja održivosti duga; naglašava da je potrebno dodatno se potruditi kako bi se poboljšala kvaliteta javnih financija; poziva na to da se u revidiranom okviru stavi veći naglasak na kvalitetu javnog duga; ističe da kvaliteta javnih financija poboljšava dugoročnu održivost duga zemlje i povećava dugoročni potencijal za rast; |
| --- | --- |

44.

naglašava da, kada su javne financije pod pritiskom, postoji tendencija smanjenja državnih ulaganja; napominje da trenutačni gospodarski, socijalni i ekološki izazovi za EU zahtijevaju ciljane napore, posebno u pogledu socijalne otpornosti, klimatskih promjena i digitalizacije; ističe važnost okvira gospodarskog upravljanja EU-a kako bi se vladama omogućilo da zaštite javna ulaganja bez ugrožavanja održivosti duga; naglašava da je potrebno dodatno se potruditi kako bi se poboljšala kvaliteta javnih financija; poziva na to da se u revidiranom okviru stavi veći naglasak na kvalitetu javnog duga; ističe da kvaliteta javnih financija poboljšava dugoročnu održivost duga zemlje i povećava dugoročni potencijal za rast;

| 45. | ističe mišljenje Europskog fiskalnog odbora da bi neki jasno određeni rashodi kojima se potiče održivi rast trebali biti izuzeti iz gornje granice neto rasta primarnih rashoda; |
| --- | --- |

45.

ističe mišljenje Europskog fiskalnog odbora da bi neki jasno određeni rashodi kojima se potiče održivi rast trebali biti izuzeti iz gornje granice neto rasta primarnih rashoda;

| 46. | naglašava da su državni prihodi važni za održivost javnih financija i da njihova stabilnost može pomoći u osiguravanju vjerodostojne strategije za smanjenje državnog duga; poziva države članice da poduzmu mjere za daljnju borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, kao i pranja novca; ponavlja da učinkovito djelovanje država članica u tom području stvara povjerenje u upravljanje javnim financijama; napominje da je potrebno osigurati odgovornu politiku rashoda kako bi se izbjegao pritisak da se povećaju porezi; |
| --- | --- |

46.

naglašava da su državni prihodi važni za održivost javnih financija i da njihova stabilnost može pomoći u osiguravanju vjerodostojne strategije za smanjenje državnog duga; poziva države članice da poduzmu mjere za daljnju borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, kao i pranja novca; ponavlja da učinkovito djelovanje država članica u tom području stvara povjerenje u upravljanje javnim financijama; napominje da je potrebno osigurati odgovornu politiku rashoda kako bi se izbjegao pritisak da se povećaju porezi;

| 47. | napominje da Europski fiskalni odbor snažno zagovara uvođenje zajedničkog fiskalnog kapaciteta na europskoj razini, čime bi se stvorili poticaji za bolje poštovanje fiskalnih pravila EU-a; nadalje napominje da to mišljenje dijele i druge institucije, kao što su Međunarodni monetarni fond i Europska središnja banka; |
| --- | --- |

47.

napominje da Europski fiskalni odbor snažno zagovara uvođenje zajedničkog fiskalnog kapaciteta na europskoj razini, čime bi se stvorili poticaji za bolje poštovanje fiskalnih pravila EU-a; nadalje napominje da to mišljenje dijele i druge institucije, kao što su Međunarodni monetarni fond i Europska središnja banka;

| 48. | pozdravlja inicijative NGEU i SURE; ističe da se instrument NGEU financira izdavanjem dužničkih vrijednosnih papira za koje se jamči proračunom EU-a; ističe da će se izdavanjem dužničkih instrumenata EU-a (33) osigurati nova dostupnost visokokvalitetnih europskih vrijednosnih papira; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi potencijal paketa za oporavak i instrumenta SURE kako bi se poboljšala konvergencija među državama članicama, promicale politike EU-a i smanjila ranjivost EU-a na gospodarske šokove; napominje da su postojeći instrumenti NGEU i SURE osmišljeni tako da budu privremeni te naglašava važnost transparentnog plana otplate duga koji proizlazi iz instrumenta NGEU i obveznica SURE; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja inicijative NGEU i SURE; ističe da se instrument NGEU financira izdavanjem dužničkih vrijednosnih papira za koje se jamči proračunom EU-a; ističe da će se izdavanjem dužničkih instrumenata EU-a (33

Nadzor makroekonomskih neravnoteža

Nadzor makroekonomskih neravnoteža

| 49. | naglašava važnost postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže za otkrivanje, sprečavanje i rješavanje problema makroekonomskih neravnoteža u EU-u; prima na znanje zaključke Europskog revizorskog suda (34) da, iako je mehanizam za provedbu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže općenito dobro osmišljen, njegov potencijal se ne iskorištava u potpunosti na način kojim bi se osiguralo učinkovito sprečavanje i ispravljanje neravnoteža; nadalje napominje da klasifikacija država članica prema neravnotežama nije dovoljno transparentna, da postoji nedostatak javne svijesti o postupku i njegovim posljedicama te da se preporukama ne promiču u dovoljnoj mjeri političke mjere za rješavanje problema tih neravnoteža, posebno u europodručju; |
| --- | --- |

49.

naglašava važnost postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže za otkrivanje, sprečavanje i rješavanje problema makroekonomskih neravnoteža u EU-u; prima na znanje zaključke Europskog revizorskog suda (34

| 50. | poziva na učinkovitiju upotrebu Izvješća o mehanizmu upozoravanja, uzimajući u obzir najnoviju tehničku reviziju tablice rezultata postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže koju je provela Komisija te pozdravlja detaljnu i sveobuhvatnu analizu na kojoj se temelji izvješće; inzistira na tome da tablica rezultata postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže mora biti racionalnija i usmjerenija na smislene pokazatelje i pragove kojima se jasnije definiraju neravnoteže u europodručju te da treba biti utemeljena na podacima i transparentna; podsjeća da su preporuke za pojedine zemlje smjernice usmjerene na budućnost upućene državama članicama; smatra da se mora postići veća usklađenost s pojednostavljenim preporukama, dok bi se preporuke za pojedine zemlje koje se odnose na postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebale usredotočiti na političke mjere koje mogu imati izravan učinak na neravnoteže i prema potrebi biti u skladu s preporukama za europodručje; |
| --- | --- |

50.

poziva na učinkovitiju upotrebu Izvješća o mehanizmu upozoravanja, uzimajući u obzir najnoviju tehničku reviziju tablice rezultata postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže koju je provela Komisija te pozdravlja detaljnu i sveobuhvatnu analizu na kojoj se temelji izvješće; inzistira na tome da tablica rezultata postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže mora biti racionalnija i usmjerenija na smislene pokazatelje i pragove kojima se jasnije definiraju neravnoteže u europodručju te da treba biti utemeljena na podacima i transparentna; podsjeća da su preporuke za pojedine zemlje smjernice usmjerene na budućnost upućene državama članicama; smatra da se mora postići veća usklađenost s pojednostavljenim preporukama, dok bi se preporuke za pojedine zemlje koje se odnose na postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebale usredotočiti na političke mjere koje mogu imati izravan učinak na neravnoteže i prema potrebi biti u skladu s preporukama za europodručje;

| 51. | smatra da su jasnoća i dosljednost u pogledu interakcije postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže i Pakta o stabilnosti i rastu presudne za ostvarenje njihovih ciljeva; |
| --- | --- |

51.

smatra da su jasnoća i dosljednost u pogledu interakcije postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže i Pakta o stabilnosti i rastu presudne za ostvarenje njihovih ciljeva;

| 52. | u tom pogledu podržava prijedloge Europskog fiskalnog odbora o uključivanju razmatranjâ iz postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u prethodno spomenuto pravilo o rashodima prema kojem bi, na temelju međusobnog dogovora, zemlje s visokim deficitom tekućeg računa imale nižu gornju granicu za svoje ciljeve u pogledu rashodâ, dok bi zemlje s velikim vanjskim suficitom imale višu gornju granicu za stopu rasta rashoda; |
| --- | --- |

52.

u tom pogledu podržava prijedloge Europskog fiskalnog odbora o uključivanju razmatranjâ iz postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u prethodno spomenuto pravilo o rashodima prema kojem bi, na temelju međusobnog dogovora, zemlje s visokim deficitom tekućeg računa imale nižu gornju granicu za svoje ciljeve u pogledu rashodâ, dok bi zemlje s velikim vanjskim suficitom imale višu gornju granicu za stopu rasta rashoda;

| 53. | poziva na veće sudjelovanje makrobonitetnih tijela kako bi se bolje utvrdile makroekonomske neravnoteže s makrobonitetnog stajališta te nacionalnih vijeća za produktivnost kako bi se povećalo zajedničko razumijevanje makroekonomskih kretanja u postupku u slučaju makroekonomske neravnoteže; |
| --- | --- |

53.

poziva na veće sudjelovanje makrobonitetnih tijela kako bi se bolje utvrdile makroekonomske neravnoteže s makrobonitetnog stajališta te nacionalnih vijeća za produktivnost kako bi se povećalo zajedničko razumijevanje makroekonomskih kretanja u postupku u slučaju makroekonomske neravnoteže;

Upravljanje

Upravljanje

| 54. | ističe važnost institucionalnog okvira EU-a i metode Zajednice za utvrđivanje i učinkovitu provedbu pravila te za zaštitu i jačanje snažne političke angažiranosti i odgovornosti te naglašava da slaba politička angažiranost ili odgovornost na nacionalnoj razini pogoršavaju nepoštovanje pravila; |
| --- | --- |

54.

ističe važnost institucionalnog okvira EU-a i metode Zajednice za utvrđivanje i učinkovitu provedbu pravila te za zaštitu i jačanje snažne političke angažiranosti i odgovornosti te naglašava da slaba politička angažiranost ili odgovornost na nacionalnoj razini pogoršavaju nepoštovanje pravila;

| 55. | ističe potrebu za jačanjem demokratske legitimnosti, odgovornosti i nadzora za okvir gospodarskog upravljanja; smatra da se u svrhu poboljšanja odgovornosti mora zajamčiti odgovornost na razini na kojoj se donose ili provode odluke, pri čemu nacionalni parlamenti nadziru nacionalne vlade, a Europski parlament europsku izvršnu vlast; stoga ističe ulogu institucija i naglašava važnost osiguravanja odgovarajuće ravnoteže odgovornosti među različitim institucijama u provedbi okvira gospodarskog upravljanja EU-a; |
| --- | --- |

55.

ističe potrebu za jačanjem demokratske legitimnosti, odgovornosti i nadzora za okvir gospodarskog upravljanja; smatra da se u svrhu poboljšanja odgovornosti mora zajamčiti odgovornost na razini na kojoj se donose ili provode odluke, pri čemu nacionalni parlamenti nadziru nacionalne vlade, a Europski parlament europsku izvršnu vlast; stoga ističe ulogu institucija i naglašava važnost osiguravanja odgovarajuće ravnoteže odgovornosti među različitim institucijama u provedbi okvira gospodarskog upravljanja EU-a;

| 56. | podsjeća da je europski semestar dobro uhodan okvir za koordinaciju proračunskih, gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja na razini cijele Europske unije te da se njime podupiru dugoročni ciljevi EU-a u pogledu održivog rasta, održivih javnih financija i uzlazne konvergencije; napominje da je europski semestar od njegove uspostave proširen kako bi, među ostalim, obuhvaćao pitanja povezana s financijskim sektorom i poreznim sustavom, kao i UN-ove ciljeve održivog razvoja; napominje da EU mora provesti načela europskog stupa socijalnih prava kako bi dodatno ojačao gospodarsku i socijalnu otpornost; podsjeća da promicanje održivog rasta znači promicanje fiskalnih politika usmjerenih na postizanje razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanje srednjoročne fiskalne održivosti, promicanje socijalno pravednih strukturnih reformi, jačanje ulaganja u cilju poticanja potencijalnog rasta te podupiranje uključivog prijelaza na održivo i digitalno gospodarstvo; naglašava važnost bolje suradnje u koordinaciji politika između ministara nadležnih za zapošljavanje i socijalna pitanja te ministara financija, posebno u europodručju; napominje da je koncept europskog semestra uveden Uredbom (EU) br. 1175/2011, koja je dio revizije gospodarskog upravljanja EU-a, te da se pozdravljaju prijedlozi Komisije o tome kako poboljšati proces semestra; |
| --- | --- |

56.

podsjeća da je europski semestar dobro uhodan okvir za koordinaciju proračunskih, gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja na razini cijele Europske unije te da se njime podupiru dugoročni ciljevi EU-a u pogledu održivog rasta, održivih javnih financija i uzlazne konvergencije; napominje da je europski semestar od njegove uspostave proširen kako bi, među ostalim, obuhvaćao pitanja povezana s financijskim sektorom i poreznim sustavom, kao i UN-ove ciljeve održivog razvoja; napominje da EU mora provesti načela europskog stupa socijalnih prava kako bi dodatno ojačao gospodarsku i socijalnu otpornost; podsjeća da promicanje održivog rasta znači promicanje fiskalnih politika usmjerenih na postizanje razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanje srednjoročne fiskalne održivosti, promicanje socijalno pravednih strukturnih reformi, jačanje ulaganja u cilju poticanja potencijalnog rasta te podupiranje uključivog prijelaza na održivo i digitalno gospodarstvo; naglašava važnost bolje suradnje u koordinaciji politika između ministara nadležnih za zapošljavanje i socijalna pitanja te ministara financija, posebno u europodručju; napominje da je koncept europskog semestra uveden Uredbom (EU) br. 1175/2011, koja je dio revizije gospodarskog upravljanja EU-a, te da se pozdravljaju prijedlozi Komisije o tome kako poboljšati proces semestra;

| 57. | ističe nedostatak odgovornosti kao jednu od glavnih slabosti europskog semestra; napominje da struktura ovog okvira mora sadržavati niz dugoročnih ciljeva i smjernice na razini EU-a u cilju koordinacije političkih odluka koje na odgovarajući način odražavaju nacionalne potrebe i prioritete utemeljene na otvorenom i uključivom političkom dijalogu između EU-a te nacionalnih institucija i dionika; smatra da je iskustvo povezano s upravljačkom strukturom Mehanizma za oporavak i otpornost dobra prilika da ga se iskoristi u području nacionalne odgovornosti, promicanja strateških ciljeva EU-a, održivog rasta i preporuka za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

57.

ističe nedostatak odgovornosti kao jednu od glavnih slabosti europskog semestra; napominje da struktura ovog okvira mora sadržavati niz dugoročnih ciljeva i smjernice na razini EU-a u cilju koordinacije političkih odluka koje na odgovarajući način odražavaju nacionalne potrebe i prioritete utemeljene na otvorenom i uključivom političkom dijalogu između EU-a te nacionalnih institucija i dionika; smatra da je iskustvo povezano s upravljačkom strukturom Mehanizma za oporavak i otpornost dobra prilika da ga se iskoristi u području nacionalne odgovornosti, promicanja strateških ciljeva EU-a, održivog rasta i preporuka za pojedine zemlje;

| 58. | poziva na odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta u procesu europskog semestra; ističe važnost odgovarajuće rasprave za definiranje glavnih ciljeva i smjernica; |
| --- | --- |

58.

poziva na odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta u procesu europskog semestra; ističe važnost odgovarajuće rasprave za definiranje glavnih ciljeva i smjernica;

| 59. | podsjeća da se u Sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva ponovno ističe da Europski parlament i Vijeće kao suzakonodavci trebaju izvršavati svoje ovlasti pod jednakim uvjetima te da se Komisija stoga treba jednako odnositi prema njima te ističe ulogu i odgovornost nacionalnih parlamenata; ističe da, u skladu s člancima 121. i 126. UFEU-a, Europski parlament ne može nadzirati niti mijenjati preporuke koje je Vijeće donijelo u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

59.

podsjeća da se u Sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva ponovno ističe da Europski parlament i Vijeće kao suzakonodavci trebaju izvršavati svoje ovlasti pod jednakim uvjetima te da se Komisija stoga treba jednako odnositi prema njima te ističe ulogu i odgovornost nacionalnih parlamenata; ističe da, u skladu s člancima 121. i 126. UFEU-a, Europski parlament ne može nadzirati niti mijenjati preporuke koje je Vijeće donijelo u okviru europskog semestra;

| 60. | poziva na stroži demokratski nadzor na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se nacionalne vlade mogle pozvati na odgovornost; naglašava da jači nacionalni politički angažman ili odgovornost dovode do većeg poštovanja pravila; poziva na daljnji razvoj međuparlamentarne suradnje, uključujući konferenciju predviđenu člankom 13. Fiskalnog ugovora kako bi se, prema potrebi, omogućile sadržajne i pravovremene rasprave; |
| --- | --- |

60.

poziva na stroži demokratski nadzor na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se nacionalne vlade mogle pozvati na odgovornost; naglašava da jači nacionalni politički angažman ili odgovornost dovode do većeg poštovanja pravila; poziva na daljnji razvoj međuparlamentarne suradnje, uključujući konferenciju predviđenu člankom 13. Fiskalnog ugovora kako bi se, prema potrebi, omogućile sadržajne i pravovremene rasprave;

| 61. | uviđa važnost makroekonomskog dijaloga EU-a za jačanje odgovornosti i poboljšanje koordinacije politika te stoga poziva ih se potakne dijalogom na razini europodručja i na nacionalnoj razini s predstavnicima vlade, saveza poslodavaca i sindikata te da se na obje razine predvide razmjene sa središnjim bankama; |
| --- | --- |

61.

uviđa važnost makroekonomskog dijaloga EU-a za jačanje odgovornosti i poboljšanje koordinacije politika te stoga poziva ih se potakne dijalogom na razini europodručja i na nacionalnoj razini s predstavnicima vlade, saveza poslodavaca i sindikata te da se na obje razine predvide razmjene sa središnjim bankama;

| 62. | podsjeća da u skladu sa zakonodavstvom nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati predsjednika Vijeća, Komisiju i, prema potrebi, predsjednika Europskog vijeća ili predsjednika Euroskupine da se pojave pred predmetnim odborom, kao i države članice koje podliježu posebnom postupku gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

62.

podsjeća da u skladu sa zakonodavstvom nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati predsjednika Vijeća, Komisiju i, prema potrebi, predsjednika Europskog vijeća ili predsjednika Euroskupine da se pojave pred predmetnim odborom, kao i države članice koje podliježu posebnom postupku gospodarskog upravljanja;

| 63. | naglašava važnost primjene europskog stupa socijalnih prava i okolišnih ciljeva u skladu s obvezama EU-a u području klime, okoliša i održivog razvoja; poziva Komisiju i Europsko vijeće da te obveze hitno uzmu u obzir pri gospodarskom upravljanju Unijom; poziva na to da se pregled socijalnih pokazatelja europskog stupa socijalnih prava u potpunosti uzme u obzir u svrhu praćenja uspješnosti država članica u pogledu načela europskog stupa socijalnih prava; prima na znanje inicijativu Komisije kojom je potvrdila da će revidirani pregled socijalnih pokazatelja biti dio okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra; prima na znanje da su čelnici EU-a pozdravili zajednički prijedlog europskih socijalnih partnera o alternativnom skupu pokazatelja za mjerenje gospodarskog, socijalnog i ekološkog napretka, kojim se dopunjuje BDP kao mjera socijalne skrbi za uključiv i održiv rast; poziva na to da se pregledi pokazatelja bolje uzmu u obzir u preporukama o politikama; |
| --- | --- |

63.

naglašava važnost primjene europskog stupa socijalnih prava i okolišnih ciljeva u skladu s obvezama EU-a u području klime, okoliša i održivog razvoja; poziva Komisiju i Europsko vijeće da te obveze hitno uzmu u obzir pri gospodarskom upravljanju Unijom; poziva na to da se pregled socijalnih pokazatelja europskog stupa socijalnih prava u potpunosti uzme u obzir u svrhu praćenja uspješnosti država članica u pogledu načela europskog stupa socijalnih prava; prima na znanje inicijativu Komisije kojom je potvrdila da će revidirani pregled socijalnih pokazatelja biti dio okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra; prima na znanje da su čelnici EU-a pozdravili zajednički prijedlog europskih socijalnih partnera o alternativnom skupu pokazatelja za mjerenje gospodarskog, socijalnog i ekološkog napretka, kojim se dopunjuje BDP kao mjera socijalne skrbi za uključiv i održiv rast; poziva na to da se pregledi pokazatelja bolje uzmu u obzir u preporukama o politikama;

| 64. | smatra da bi usklađivanje nacionalnih fiskalnih politika s obvezama EU-a u okviru Pariškog sporazuma trebalo biti prioritet te da bi koncept konkurentne održivosti i njegove četiri dimenzije, utvrđene u Godišnjoj strategiji održivog rasta 2020., trebali i dalje biti glavni prioriteti dugoročne strategije rasta EU-a u skladu s europskim zelenim planom; napominje da je klima stvaran i ozbiljan rizik za održivost fiskalnih politika država članica; |
| --- | --- |

64.

smatra da bi usklađivanje nacionalnih fiskalnih politika s obvezama EU-a u okviru Pariškog sporazuma trebalo biti prioritet te da bi koncept konkurentne održivosti i njegove četiri dimenzije, utvrđene u Godišnjoj strategiji održivog rasta 2020., trebali i dalje biti glavni prioriteti dugoročne strategije rasta EU-a u skladu s europskim zelenim planom; napominje da je klima stvaran i ozbiljan rizik za održivost fiskalnih politika država članica;

| 65. | slaže se s Revizorskim sudom da je potrebno bolje oblikovati i provoditi preporuke za pojedine zemlje u okviru europskog semestra (35); smatra da je potrebno bolje usmjeriti preporuke o politikama, uz utvrđivanje kratkoročnih i dugoročnih političkih ciljeva za svaku državu posebno; |
| --- | --- |

65.

slaže se s Revizorskim sudom da je potrebno bolje oblikovati i provoditi preporuke za pojedine zemlje u okviru europskog semestra (35

| 66. | pozdravlja znatna poboljšanja u pogledu uloge neovisnih fiskalnih institucija u nacionalnim proračunskim postupcima, čime se povećava transparentnost i odgovornost fiskalne politike kako praćenjem tako i neovisnom analizom; poziva države članice da osiguraju da neovisne fiskalne institucije ispunjavaju uvjete za obavljanje svojih mandata i zadaća te naglašava važnost osiguravanja odgovornosti tih institucija prema Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima, prema potrebi; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja znatna poboljšanja u pogledu uloge neovisnih fiskalnih institucija u nacionalnim proračunskim postupcima, čime se povećava transparentnost i odgovornost fiskalne politike kako praćenjem tako i neovisnom analizom; poziva države članice da osiguraju da neovisne fiskalne institucije ispunjavaju uvjete za obavljanje svojih mandata i zadaća te naglašava važnost osiguravanja odgovornosti tih institucija prema Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima, prema potrebi;

| 67. | naglašava da bi za bolju provedbu svaka država članica trebala težiti odlučnom preuzimanju odgovornosti za provođenje preporuka u okviru ekonomske politike i da bi u tom kontekstu trebalo nastojati pronaći pravu ravnotežu između uzajamne potpore, pritiska okoline, poticaja i destimulativnih mjera; |
| --- | --- |

67.

naglašava da bi za bolju provedbu svaka država članica trebala težiti odlučnom preuzimanju odgovornosti za provođenje preporuka u okviru ekonomske politike i da bi u tom kontekstu trebalo nastojati pronaći pravu ravnotežu između uzajamne potpore, pritiska okoline, poticaja i destimulativnih mjera;

| 68. | pozdravlja usvajanje međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja usvajanje međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava;

| 69. | poziva Komisiju da dodatno razmotri izradu i provedbu programa makroekonomske prilagodbe, posebno potrebu za daljnjim povećanjem transparentnosti, odgovornosti i demokratske odgovornosti u postupku donošenja odluka, uz odgovarajuće sudjelovanje dionika i Europskog parlamenta; u tom pogledu podsjeća Komisiju i Vijeće na njihovo stajalište o Uredbi (EU) br. 472/2013 doneseno na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da dodatno razmotri izradu i provedbu programa makroekonomske prilagodbe, posebno potrebu za daljnjim povećanjem transparentnosti, odgovornosti i demokratske odgovornosti u postupku donošenja odluka, uz odgovarajuće sudjelovanje dionika i Europskog parlamenta; u tom pogledu podsjeća Komisiju i Vijeće na njihovo stajalište o Uredbi (EU) br. 472/2013 doneseno na plenarnoj sjednici;

| 70. | napominje da su države članice koje izlaze iz programa makroekonomske prilagodbe također pod pojačanim nadzorom u okviru europskog semestra te se, prema potrebi, mogu provesti detaljna preispitivanja; |
| --- | --- |

70.

napominje da su države članice koje izlaze iz programa makroekonomske prilagodbe također pod pojačanim nadzorom u okviru europskog semestra te se, prema potrebi, mogu provesti detaljna preispitivanja;

| 71. | napominje da su Euroskupina i sastanak na vrhu država europodručja neformalni forumi za raspravu u sklopu Vijeća za ekonomske i financijske poslove (Ecofin); poziva države članice da djeluju unutar okvira Zajednice i time zajamče ulogu Europskog parlamenta kao suzakonodavca i njegovo pravo na demokratski nadzor; |
| --- | --- |

71.

napominje da su Euroskupina i sastanak na vrhu država europodručja neformalni forumi za raspravu u sklopu Vijeća za ekonomske i financijske poslove (Ecofin); poziva države članice da djeluju unutar okvira Zajednice i time zajamče ulogu Europskog parlamenta kao suzakonodavca i njegovo pravo na demokratski nadzor;

| 72. | poziva na to da se na Euroskupinu primjenjuje poslovnik kojim se poboljšavaju transparentnost donošenja odluka i demokratska odgovornost; poziva na međusobno razumijevanje između Euroskupine i Europskog parlamenta o tome kako se ti ciljevi mogu najbolje ostvariti; naglašava važnost mehanizama kojima se državama članicama koje nisu u europodručju omogućuje da, prema potrebi, sudjeluju u raspravi; |
| --- | --- |

72.

poziva na to da se na Euroskupinu primjenjuje poslovnik kojim se poboljšavaju transparentnost donošenja odluka i demokratska odgovornost; poziva na međusobno razumijevanje između Euroskupine i Europskog parlamenta o tome kako se ti ciljevi mogu najbolje ostvariti; naglašava važnost mehanizama kojima se državama članicama koje nisu u europodručju omogućuje da, prema potrebi, sudjeluju u raspravi;

| 73. | naglašava potrebu da okvir za donošenje odluka o gospodarskom upravljanju EU-a bude u skladu s metodom Zajednice; |
| --- | --- |

73.

naglašava potrebu da okvir za donošenje odluka o gospodarskom upravljanju EU-a bude u skladu s metodom Zajednice;

| 74. | naglašava važnost rasprave o gospodarskom upravljanju s građanima, organizacijama civilnog društva i socijalnim partnerima te nizom dionika na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u okviru Konferencije o budućnosti Europe; u tom pogledu vidi Konferenciju o budućnosti Europe kao mogući forum za razmatranje veće demokratske legitimnosti zahvaljujući većem sudjelovanju Europskog parlamenta u osiguravanju javnog i demokratskog foruma za definiranje i provedbu zajedničkih pravila EU-a o koordinaciji ekonomskih politika; |
| --- | --- |

74.

naglašava važnost rasprave o gospodarskom upravljanju s građanima, organizacijama civilnog društva i socijalnim partnerima te nizom dionika na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u okviru Konferencije o budućnosti Europe; u tom pogledu vidi Konferenciju o budućnosti Europe kao mogući forum za razmatranje veće demokratske legitimnosti zahvaljujući većem sudjelovanju Europskog parlamenta u osiguravanju javnog i demokratskog foruma za definiranje i provedbu zajedničkih pravila EU-a o koordinaciji ekonomskih politika;

o

o o

| 75. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Euroskupini, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

75.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Euroskupini, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 19.

1

(2)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 140.

2

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

4

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

5

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

6

(7)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

7

(8)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

8

(9)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

9

(10)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

10

(11)  SL C 407, 4.11.2016., str. 86.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

13

(14)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

14

(15)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  SL L 159, 20.5.2020., str. 1.

17

(18)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

21

(22)  Komisija, SWD(2020)0098, Prepoznavanje potreba Europe pri oporavku, 27.5.2020., str. 14.–16.

22

(23)  Ta procjena obuhvaća samo zdravstvo i dugotrajnu skrb (70 milijardi EUR), obrazovanje i cjeloživotno učenje (15 milijardi EUR) i cjenovno prihvatljivo stanovanje (57 milijardi EUR). Izvor: Fransen, L., Bufalo, G., Reviglio, E., Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe (Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi – Izvješće Radne skupine na visokoj razini za financiranje socijalne infrastrukture u Europi), 2018., str. 116.

23

Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe

(24)  Komisija, SWD(2020)0098, Prepoznavanje potreba Europe pri oporavku, 27.5.2020., str. 18.–20.

24

(25)  Nakon ekstremnih katastrofa gospodarska se proizvodnja obično smanjuje (Botzen, Deschenes i Sanders, 2019.). Međunarodni monetarni fond predviđa da bi katastrofe velikih razmjera povezane s vremenskim prilikama mogle imati negativan učinak na realni BDP po stanovniku, a zemlje koje su bolje opremljene za suočavanje s velikim prirodnim katastrofama mogle bi lakše ublažiti posljedice.

25

(26)  Proljetne gospodarske prognoze Komisije iz 2021. pokazuju pad BDP-a od -6,1 % u EU-u u 2020. i -6,6 % u europodručju. Očekuje se da će se BDP kratkoročno sporo oporavljati, s 4,2 % u 2021. i 4,4 % u 2022. u EU-u te 4,3 % u 2021. i 4,4 % u 2022. u europodručju.

26

(27)  World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries (Svjetski gospodarski izgledi: upravljanje različitim brzinama oporavka), Međunarodni monetarni fond, travanj 2021.

27

World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries

(28)  Posebno paket za oporavak i instrument SURE.

28

(29)  Europski fiskalni odbor, Godišnje izvješće za 2018., rujan 2018. i Europski fiskalni odbor, Godišnje izvješće za 2020., rujan 2020.

29

Godišnje izvješće za 2018.

Godišnje izvješće za 2020.

(30)  Gornja granica utvrđena za razdoblje od tri do pet godina koja bi ovisila o očekivanom potencijalnom rastu proizvodnje, očekivanoj inflaciji i odstupanju od referentne vrijednosti omjera duga i BDP-a.

30

(31)  Ocjena Europskog fiskalnog odbora o fiskalnim pravilima EU-a s naglaskom na zakonodavnom paketu od šest mjera i od dvije mjere: „gornja granica neto primarnih rashoda ima ugrađena automatska stabilizacijska svojstva: kada stvarna proizvodnja raste sporije nego potencijalna proizvodnja, neto rast primarnih rashoda premašit će potencijalnu proizvodnju, dok će rastući omjer rashoda i BDP-a pomoći u stabilizaciji gospodarstva; s druge strane, kada stvarni BDP raste brže od potencijalnog, neto rashodi smanjit će se kao udio u BDP-u.”.

31

(32)  Manescu, C., Bova, E., Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states (Učinkovitost nacionalnih pravila o rashodima: dokazi iz država članica EU-a), 2021.

32

Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states

(33)  NGEU i obveznice SURE.

33

(34)  Tematsko izvješće br. 03/2018: Revizija postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža, Europski revizorski sud.

34

(35)  Europski revizorski sud.

35

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Stanje u Nikaragvi

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o stanju u Nikaragvi (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 19. prosinca 2019. o stanju ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi (1) i od 8. listopada 2020. o „Zakonu o stranim agentima” u Nikaragvi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 19. prosinca 2019. o stanju ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi (1) i od 8. listopada 2020. o „Zakonu o stranim agentima” u Nikaragvi (2),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (4) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (5), Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/607 od 4. svibnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/1720 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (6), Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2020/606 od 4. svibnja 2020. o provedbi Uredbe (EU) 2019/1716 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (7) i odluku o produljenju tih sankcija do 15. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (4) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (5), Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/607 od 4. svibnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/1720 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (6), Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2020/606 od 4. svibnja 2020. o provedbi Uredbe (EU) 2019/1716 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (7) i odluku o produljenju tih sankcija do 15. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 10. lipnja 2021. Visoki predstavnik dao u ime Europske unije o sve lošijem političkom stanju u Nikaragvi i izjavu njegove glasnogovornice od 6. svibnja 2021. o novom izbornom zakonu te zajedničku izjavu 59 država o Nikaragvi danu tijekom 47. zasjedanja Vijeća UN-a za ljudska prava, koje je održano 22. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 10. lipnja 2021. Visoki predstavnik dao u ime Europske unije o sve lošijem političkom stanju u Nikaragvi i izjavu njegove glasnogovornice od 6. svibnja 2021. o novom izbornom zakonu te zajedničku izjavu 59 država o Nikaragvi danu tijekom 47. zasjedanja Vijeća UN-a za ljudska prava, koje je održano 22. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Odbora za vanjske poslove i predsjednice Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike od 15. lipnja 2021. o aktualnom pritvaranju oporbenih čelnika u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Odbora za vanjske poslove i predsjednice Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike od 15. lipnja 2021. o aktualnom pritvaranju oporbenih čelnika u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Nikaragvi glasnogovornice visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 28. svibnja 2021. i ažurirane informacije koje je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet usmeno iznijela na 47. zasjedanju Vijeća za ljudska prava održanom 22. lipnja 2021. o stanju ljudskih prava u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Nikaragvi glasnogovornice visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 28. svibnja 2021. i ažurirane informacije koje je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet usmeno iznijela na 47. zasjedanju Vijeća za ljudska prava održanom 22. lipnja 2021. o stanju ljudskih prava u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir izjavu Glavnog tajništva Organizacije američkih država (OAD) od 6. svibnja 2021. o izboru sudaca Vrhovnog izbornog vijeća i izbornoj reformi u Nikaragvi te Rezoluciju OAD-a od 15. lipnja 2021. o stanju u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Glavnog tajništva Organizacije američkih država (OAD) od 6. svibnja 2021. o izboru sudaca Vrhovnog izbornog vijeća i izbornoj reformi u Nikaragvi te Rezoluciju OAD-a od 15. lipnja 2021. o stanju u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir izjave Međuameričke komisije za ljudska prava, biltene koje je objavio Posebni mehanizam praćenja za Nikaragvu (MESENI) i napomene povjerenice Antonije Urrejole, predsjednice Međuameričke komisije za ljudska prava, iznesene na posebnoj sjednici Stalnog vijeća OAD-a održanoj 23. lipnja 2021. o stanju u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Međuameričke komisije za ljudska prava, biltene koje je objavio Posebni mehanizam praćenja za Nikaragvu (MESENI) i napomene povjerenice Antonije Urrejole, predsjednice Međuameričke komisije za ljudska prava, iznesene na posebnoj sjednici Stalnog vijeća OAD-a održanoj 23. lipnja 2021. o stanju u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir poglavlje o Nikaragvi u godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2020., koje je Europsko vijeće usvojilo 21. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlje o Nikaragvi u godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2020., koje je Europsko vijeće usvojilo 21. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Nikaragve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Nikaragve,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se stanje ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi dodatno i ozbiljno pogoršalo nakon nasilnog gušenja građanskih prosvjeda u travnju 2018.; budući da je od tada najmanje 130 osoba lišeno slobode iz političkih razloga te da se protivnici vlade i njihove obitelji suočavaju sa stalnom prijetnjom fizičkog i internetskog uznemiravanja od strane policije i vladinih pristaša; budući da se od prosvjeda 2018. proizvoljna pritvaranja sve više koriste kao sredstvo za kažnjavanje aktivista i disidenata; budući da su aktivisti posebno izloženi riziku od nasilja, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da se sa pritvorenicima u zatvorima loše postupa, da im se uskraćuju zdravstvena skrb i pristup odvjetnicima te da su izloženi fizičkim i seksualnim napadima, dok se osobe koje prosvjeduju protiv vlade zatvara u ćelije s maksimalnom sigurnošću, gdje ih se podvrgava povećanom nadzoru, pretragama i izolaciji; budući da posebno zabrinjava stanje žena i starijih odraslih osoba koje su lišene slobode; |
| --- | --- |

A.

budući da se stanje ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi dodatno i ozbiljno pogoršalo nakon nasilnog gušenja građanskih prosvjeda u travnju 2018.; budući da je od tada najmanje 130 osoba lišeno slobode iz političkih razloga te da se protivnici vlade i njihove obitelji suočavaju sa stalnom prijetnjom fizičkog i internetskog uznemiravanja od strane policije i vladinih pristaša; budući da se od prosvjeda 2018. proizvoljna pritvaranja sve više koriste kao sredstvo za kažnjavanje aktivista i disidenata; budući da su aktivisti posebno izloženi riziku od nasilja, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da se sa pritvorenicima u zatvorima loše postupa, da im se uskraćuju zdravstvena skrb i pristup odvjetnicima te da su izloženi fizičkim i seksualnim napadima, dok se osobe koje prosvjeduju protiv vlade zatvara u ćelije s maksimalnom sigurnošću, gdje ih se podvrgava povećanom nadzoru, pretragama i izolaciji; budući da posebno zabrinjava stanje žena i starijih odraslih osoba koje su lišene slobode;

| B. | budući da je od 2018. zbog aktualne situacije više od 108 000 Nikaragvanaca bilo prisiljeno pobjeći i zatražiti azil u susjednim zemljama, pri čemu su njih tri četvrtine zaštitu zatražile u Kostariki; |
| --- | --- |

B.

budući da je od 2018. zbog aktualne situacije više od 108 000 Nikaragvanaca bilo prisiljeno pobjeći i zatražiti azil u susjednim zemljama, pri čemu su njih tri četvrtine zaštitu zatražile u Kostariki;

| C. | budući da je 4. svibnja 2021. Nacionalna skupština Nikaragve donijela reformu Izbornog zakona br. 331, koja sadrži nedavno donesene kaznene zakone; budući da navedena reforma uključuje i pravila kojima se ograničava izborna utrka i ostvarivanje političkih prava, čime se dodatno ograničava sudjelovanje političke oporbe, te da se njome ograničavaju javne slobode, što je u suprotnosti s međunarodnim standardima i, posebno, pravo na sudjelovanje u vođenju javnih poslova, sloboda udruživanja, sloboda izražavanja, pravo na društvene prosvjede i pravo na obranu prava, uz druga prava; budući da se tim reformama zanemaruju zahtjevi oporbe, civilnog društva i međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

C.

budući da je 4. svibnja 2021. Nacionalna skupština Nikaragve donijela reformu Izbornog zakona br. 331, koja sadrži nedavno donesene kaznene zakone; budući da navedena reforma uključuje i pravila kojima se ograničava izborna utrka i ostvarivanje političkih prava, čime se dodatno ograničava sudjelovanje političke oporbe, te da se njome ograničavaju javne slobode, što je u suprotnosti s međunarodnim standardima i, posebno, pravo na sudjelovanje u vođenju javnih poslova, sloboda udruživanja, sloboda izražavanja, pravo na društvene prosvjede i pravo na obranu prava, uz druga prava; budući da se tim reformama zanemaruju zahtjevi oporbe, civilnog društva i međunarodne zajednice;

| D. | budući da je novo Vrhovno izborno vijeće tijelo koje nadzire i provodi izborni postupak u Nikaragvi; budući da bi tim postupkom trebalo upravljati nepristrano, neovisno i transparentno tijelo koje poštuje demokratska načela te učinkovito i pluralističko ostvarivanje građanskih i političkih prava stanovništva; budući da je članove Vrhovnog izbornog vijeća imenovala nikaragvanska Nacionalna skupština, koju čvrsto kontrolira Ortega; budući da to znači da je Vijeće pristrano i netransparentno tijelo te da dodatno narušava politički proces; budući da ta imenovanja, zajedno s nedavnim izbornim reformama, nisu rezultat dijaloga između vlade i oporbenih skupina, na što su EU i međunarodna zajednica opetovano pozivali, već ih je nametnula vladajuća većina; |
| --- | --- |

D.

budući da je novo Vrhovno izborno vijeće tijelo koje nadzire i provodi izborni postupak u Nikaragvi; budući da bi tim postupkom trebalo upravljati nepristrano, neovisno i transparentno tijelo koje poštuje demokratska načela te učinkovito i pluralističko ostvarivanje građanskih i političkih prava stanovništva; budući da je članove Vrhovnog izbornog vijeća imenovala nikaragvanska Nacionalna skupština, koju čvrsto kontrolira Ortega; budući da to znači da je Vijeće pristrano i netransparentno tijelo te da dodatno narušava politički proces; budući da ta imenovanja, zajedno s nedavnim izbornim reformama, nisu rezultat dijaloga između vlade i oporbenih skupina, na što su EU i međunarodna zajednica opetovano pozivali, već ih je nametnula vladajuća većina;

| E. | budući da su vlasti Nikaragve posljednjih tjedana bez pravičnog postupka raspustile dvije političke stranke, koristeći se metodama koje su u suprotnosti s međunarodnim normama; budući da raspuštanje političkih stranaka Partido de Restauración Democrática i Partido Conservador te pokretanje politički motiviranih kaznenih istraga koje bi mogle bez pravičnog procesa dovesti do diskvalifikacije kandidata demokratske oporbe ne samo da ugrožavaju pravo potencijalnih kandidata da se kandidiraju na izborima, nego i pravo glasača da biraju kandidate po svojem izboru; budući da su te mjere, zajedno s korištenjem pravosudnog sustava u političke svrhe, u suprotnosti s temeljnim demokratskim načelima i da predstavljaju ozbiljno kršenje prava nikaragvanskog naroda u skladu s Ustavom Nikaragve i međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

E.

budući da su vlasti Nikaragve posljednjih tjedana bez pravičnog postupka raspustile dvije političke stranke, koristeći se metodama koje su u suprotnosti s međunarodnim normama; budući da raspuštanje političkih stranaka Partido de Restauración Democrática i Partido Conservador te pokretanje politički motiviranih kaznenih istraga koje bi mogle bez pravičnog procesa dovesti do diskvalifikacije kandidata demokratske oporbe ne samo da ugrožavaju pravo potencijalnih kandidata da se kandidiraju na izborima, nego i pravo glasača da biraju kandidate po svojem izboru; budući da su te mjere, zajedno s korištenjem pravosudnog sustava u političke svrhe, u suprotnosti s temeljnim demokratskim načelima i da predstavljaju ozbiljno kršenje prava nikaragvanskog naroda u skladu s Ustavom Nikaragve i međunarodnim pravom;

| F. | budući da je od početka lipnja 2021. najmanje 21 član demokratske oporbe, uključujući šestero predsjedničkih kandidata te sindikalne i političke vođe, proizvoljno uhićen pod politički izmišljenim i dvosmislenim kaznenim optužbama bez dokaza u okviru postupka koji su obilježile teške povrede postupovnih jamstava, što potvrđuje nedostatak neovisnosti pravosuđa; budući da deseci istaknutih protivnika upozoravaju na to da ih se sustavno uznemiruje i kontinuirano zastrašuje, da policija gotovo stalno boravi ispred njihovih kuća ili ih prati na ulici, čime im se onemogućuje slobodno kretanje; |
| --- | --- |

F.

budući da je od početka lipnja 2021. najmanje 21 član demokratske oporbe, uključujući šestero predsjedničkih kandidata te sindikalne i političke vođe, proizvoljno uhićen pod politički izmišljenim i dvosmislenim kaznenim optužbama bez dokaza u okviru postupka koji su obilježile teške povrede postupovnih jamstava, što potvrđuje nedostatak neovisnosti pravosuđa; budući da deseci istaknutih protivnika upozoravaju na to da ih se sustavno uznemiruje i kontinuirano zastrašuje, da policija gotovo stalno boravi ispred njihovih kuća ili ih prati na ulici, čime im se onemogućuje slobodno kretanje;

| G. | budući da vlada Nikaragve posljednjih nekoliko godina donosi sve restriktivnije zakone, kao što su Zakon o reguliranju stranih agenata, Posebni zakon protiv kibernetičkog kriminala, Zakon protiv zločina iz mržnje, Zakon o pravima naroda na neovisnost, suverenitet i samoodređenje za mir te Zakon o izmjeni Zakona o kaznenom postupku, kojim je trajanje istrage produljeno s 48 sati, kako je propisano Ustavom, na 90 dana; budući da se tim zakonima institucionalizira represija i legaliziraju djela počinjena u zemlji nakon njihova donošenja; |
| --- | --- |

G.

budući da vlada Nikaragve posljednjih nekoliko godina donosi sve restriktivnije zakone, kao što su Zakon o reguliranju stranih agenata, Posebni zakon protiv kibernetičkog kriminala, Zakon protiv zločina iz mržnje, Zakon o pravima naroda na neovisnost, suverenitet i samoodređenje za mir te Zakon o izmjeni Zakona o kaznenom postupku, kojim je trajanje istrage produljeno s 48 sati, kako je propisano Ustavom, na 90 dana; budući da se tim zakonima institucionalizira represija i legaliziraju djela počinjena u zemlji nakon njihova donošenja;

| H. | budući da se stalnim uznemiravanjem i kriminalizacijom neovisnih medija ograničava pravo na slobodu izražavanja i dovodi u pitanje pravo javnosti da bude pravilno informirana; budući da je sloboda izražavanja, i na internetu i izvan njega, ključna za svaku demokraciju u svakom trenutku, no da je posebno važna tijekom izbornog razdoblja; budući da javne izjave vladinih tijela i provladinih medija imaju za cilj stigmatizirati osobe koje se smatra disidentima; |
| --- | --- |

H.

budući da se stalnim uznemiravanjem i kriminalizacijom neovisnih medija ograničava pravo na slobodu izražavanja i dovodi u pitanje pravo javnosti da bude pravilno informirana; budući da je sloboda izražavanja, i na internetu i izvan njega, ključna za svaku demokraciju u svakom trenutku, no da je posebno važna tijekom izbornog razdoblja; budući da javne izjave vladinih tijela i provladinih medija imaju za cilj stigmatizirati osobe koje se smatra disidentima;

| I. | budući da ti zabrinjavajući događaji koje nadzire vlada Nikaragve pokazuju da režim sve dublje tone u autoritarizam zatvarajući prostor za demokraciju, nacionalno razumijevanje i međunarodno posredovanje u cilju mirnog rješenja sukoba te jasno ometajući održavanje slobodnih i poštenih izbora 7. studenoga 2021.; budući da su EU, drugi međunarodni akteri i organizacije za ljudska prava upozorili na to da postoji osnovan strah da će ti zakoni biti usmjereni protiv osoba koje izražavaju svoje protivljenje represivnim politikama; |
| --- | --- |

I.

budući da ti zabrinjavajući događaji koje nadzire vlada Nikaragve pokazuju da režim sve dublje tone u autoritarizam zatvarajući prostor za demokraciju, nacionalno razumijevanje i međunarodno posredovanje u cilju mirnog rješenja sukoba te jasno ometajući održavanje slobodnih i poštenih izbora 7. studenoga 2021.; budući da su EU, drugi međunarodni akteri i organizacije za ljudska prava upozorili na to da postoji osnovan strah da će ti zakoni biti usmjereni protiv osoba koje izražavaju svoje protivljenje represivnim politikama;

| J. | budući da je interdisciplinarna skupina neovisnih stručnjaka Međuameričke komisije za ljudska prava već navela da se metode suzbijanja uličnih prosvjeda mogu smatrati zločinima protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je interdisciplinarna skupina neovisnih stručnjaka Međuameričke komisije za ljudska prava već navela da se metode suzbijanja uličnih prosvjeda mogu smatrati zločinima protiv čovječnosti;

| K. | budući da gotovo nijedna preporuka koju je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava uputio Nikaragvi nije provedena, što je rezultiralo nastavkom nekažnjavanja i daljnjim kršenjima; |
| --- | --- |

K.

budući da gotovo nijedna preporuka koju je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava uputio Nikaragvi nije provedena, što je rezultiralo nastavkom nekažnjavanja i daljnjim kršenjima;

| L. | budući da su zbog reformi Zakona o zaštiti potrošača (Zakon br. 842) koje je provela Nacionalna skupština Nikaragve banke primorane otvoriti račune za rodbinu osoba protiv kojih su vlada SAD-a i druge zemlje izrekle sankcije i koje su optužene za korupciju, pranje novca i kršenje ljudskih prava; budući da se obitelj Ortega-Murillo optužuje za stvaranje poslovnog carstva u području telekomunikacija, energetike i drugih sektora; |
| --- | --- |

L.

budući da su zbog reformi Zakona o zaštiti potrošača (Zakon br. 842) koje je provela Nacionalna skupština Nikaragve banke primorane otvoriti račune za rodbinu osoba protiv kojih su vlada SAD-a i druge zemlje izrekle sankcije i koje su optužene za korupciju, pranje novca i kršenje ljudskih prava; budući da se obitelj Ortega-Murillo optužuje za stvaranje poslovnog carstva u području telekomunikacija, energetike i drugih sektora;

| M. | budući da su razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda sastavni dio vanjskih politika EU-a te su obuhvaćeni Sporazumom o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; |
| --- | --- |

M.

budući da su razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda sastavni dio vanjskih politika EU-a te su obuhvaćeni Sporazumom o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.;

| 1. | izražava solidarnost sa stanovništvom Nikaragve i snažno osuđuje sve represivne mjere nikaragvanskih vlasti protiv oporbenih demokratskih stranaka i njihovih članova, novinara i drugih medijskih djelatnika, studenata, autohtonog stanovništva, boraca za ljudska prava i civilnog društva, kao i članova njihovih obitelji, a posebno smrti koje su te mjere prouzročile; poziva na hitno zaustavljanje provedbe restriktivnih mjera, represije i kršenja ljudskih prava te traži da se preuzme odgovornost za teška kršenja prava koja vlada Nikaragve provodi od 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva da se hitno i bezuvjetno na slobodu puste svi proizvoljno pritvoreni politički zatvorenici, uključujući predsjedničke kandidate Cristianu Chamorro, Artura Cruza, Félixa Maradiagu, Juana Sebastiána Chamorra, Miguela Moru i Medarda Mairenu, političke vođe Joséa Pallaisa, Joséa Adána Aguerrija, Doru Maríju Téllez, Huga Torresa, Víctora Huga Tinoca, Violetu Graneru, Anu Margaritu Vijil, Suyen Barahonu i Pedra Joaquína Chamorra te druge oporbene aktiviste, borce za ljudska prava i novinare; nadalje, poziva na to da se zajamči poštovanje njihovih temeljnih pravnih zaštitnih mjera, ljudskih prava te građanskih i političkih prava; zahtijeva da vlada odmah dostavi dokaz da su zatvorenici još uvijek živi i dokaze o tome gdje se nalaze; podsjeća da se osobama u egzilu moraju dati potpuna jamstva kako bi im se omogućilo da se vrate u svoju zemlju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva od nikaragvanske vlade da prekine de facto opsadno stanje, da poštuje ulogu nacionalne policije kao nepolitičke, nestranačke i nedeliberativne sile, razoruža paravojne snage, poštuje sporazume potpisane s Građanskim savezom i ponovno uspostavi građanska prava; ponavlja svoj poziv vladi da organizacijama civilnog društva dopusti da djeluju u sigurnom i poticajnom okružju, bez straha od odmazde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoj poziv na ponovnu uspostavu uključivog dijaloga i demokracije kao jedinog mirnog izlaza iz političke, gospodarske i socijalne krize u Nikaragvi; naglašava da je reforme potrebno donositi na uključiv i transparentan način; poziva delegaciju EU-a u Nikaragvi da nastavi i pojača svoje diplomatsko sudjelovanje u izbornom procesu te da se nastavi obraćati vlastima u cilju pronalaska političkog rješenja krize u Nikaragvi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na tijela vlasti Nikaragve da odmah izmijene Izborni zakon u skladu s međunarodnim parametrima koje je OAD zatražio u svojoj rezoluciji od 21. listopada 2020., da u razne izborne strukture imenuju nepristrane osobe, vrate pravni status strankama kojima je on oduzet, poštuju pravo Nikaragvanaca da biraju i budu izabrani te da zajamče neograničenu prisutnost nacionalnih i međunarodnih tijela za promatranje izbora te da se istodobno obvežu na politički suživot nakon izbora; naglašava da je, kako bi Europski parlament priznao izbore i vladu koja se na njima temelji, nužno provesti promjene koje su zatražili OAD i međunarodne organizacije, konkretno ponovnu uspostavu prava i sloboda kojima se omogućuje slobodan, vjerodostojan i pravedan izborni postupak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje donošenje i provedbu restriktivnih i kaznenih zakona te poziva na njihovo hitno stavljanje izvan snage; naglašava da su takvi zakoni protivni pravima i slobodama Nikaragvanaca utvrđenima u Ustavu Republike Nikaragve, Međuameričkoj demokratskoj povelji i drugim međunarodnim ugovorima čija je Nikaragva potpisnica; protivi se tome da autoritarna vlada Nikaragve zloupotrebljava institucije i zakone s namjerom kriminalizacije organizacija civilnog društva i političkih protivnika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva vlasti Nikaragve da omoguće neometan pristup Uredu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR), Međuameričkoj komisiji za ljudska prava (IACHR) i njezinoj interdisciplinarnoj skupini neovisnih stručnjaka (GIEI), Posebnom mehanizmu praćenja za Nikaragvu (MESENI), međunarodnim organizacijama civilnog društva i europskim institucijama kako bi se zajamčilo poštovanje ljudskih prava u Nikaragvi; ponavlja svoj poziv da se organizacijama boraca za ljudska prava, kao što je Centro Nicaragüense de Derechos Humanos (CENIDH), odmah vrati pravna osobnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vladu Nikaragve da osnuje neovisnu istražnu jedinicu u kojoj će sudjelovati međunarodni stručnjaci kako bi se nadgledale vjerodostojne, nepristrane i iscrpne istrage Ureda državnog odvjetnika o navodnoj odgovornosti najviših policijskih službenika za teška kršenja ljudskih prava počinjena u kontekstu gušenja prosvjeda 2018. i nakon toga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Sustav integracije srednjoameričkih država (SICA) i njegove države članice da preuzmu aktivnu ulogu u obrani, zaštiti i promicanju demokracije te u obrani ljudskih prava u Nikaragvi, kako je utvrđeno u Protokolu iz Tegucigalpe iz 1991. i Okvirnom ugovoru o demokratskoj sigurnosti u Srednjoj Americi iz 1995., u čijem je članku 1. navedeno da se demokracija temelji na postojanju vlada koje su izabrane tajnim glasovanjem na općim i slobodnim izborima te na bezuvjetnom poštovanju svih ljudskih prava u državama koje čine srednjoameričku regiju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Stručnu skupinu za financijsko djelovanje (FATF) da uspostavi potrebnu koordinaciju s Uredom za kontrolu strane imovine kako bi se zajamčila međunarodna financijska sigurnost u odnosu na nezakonite operacije koje potječu iz režima Ortega-Murillo i njegovih suradnika te njihovih trgovinskih odnosa i imovine u europskim zemljama; ističe činjenicu da je FATF u listopadu 2020. uvrstio Nikaragvu na crnu listu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće i države članice da brzo prošire popis osoba i subjekata koje treba sankcionirati, uključujući predsjednika i potpredsjednicu Nikaragve i njihov unutarnji krug, posebno vodeći računa o tome da se ne našteti narodu Nikaragve; naglašava da je potrebno održati pomoć EU-a organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava i građanima Nikaragve među ostalim u okviru razvojnih i humanitarnih programa EU-a te osigurati da ta pomoć stigne u ruke pravih korisnika, a ne vlade i vlasti, kako bi se ublažio učinak bolesti COVID-19 i trenutačna vladina represija te spriječilo da se ta kriza pretvori u humanitarnu krizu; podsjeća da Nikaragva, u svjetlu Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike, mora poštovati i učvrstiti načela vladavine prava, demokracije i ljudskih prava te ponavlja svoj zahtjev da se, uzimajući u obzir trenutačne okolnosti, aktivira demokratska klauzula iz Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pohvaljuje i podupire napore i pozitivan rad delegacije EU-a u Nikaragvi u vrlo složenom okruženju; poziva EU i njegove države članice da pomno prate stanje na terenu preko svojih predstavnika i veleposlanstava u Nikaragvi, uključujući tako što će pratiti suđenja i posjećivati kritičare i oporbene vođe u zatvoru ili u kućnom pritvoru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva delegaciju EU-a u Nikaragvi i države članice da po potrebi olakšaju izdavanje hitnih viza i osiguraju privremeni prihvat iz političkih razloga u državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od Konferencije predsjednika da u Nikaragvu pošalje misiju za utvrđivanje činjenica u kojoj će sudjelovati njezino Izaslanstvo za odnose sa zemljama Srednje Amerike kako bi se ocijenila ljudska prava i politička situacija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno ističe svoj zahtjev iz rezolucije od 14. ožujka 2019. da se Alessio Casimirri, koji i dalje živi u Managui pod zaštitom vlade Nikaragve, smjesta izruči Italiji, u kojoj mora odslužiti šest kazni doživotnog zatvora za dokazano sudjelovanje u otmici i ubojstvu Alda Mora, bivšega talijanskog premijera i čelnika stranke Kršćanska demokracija, te za ubojstvo njegovih tjelesnih čuvara 16. ožujka 1978. u Rimu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, Srednjeameričkom parlamentu, Limskoj skupini te vladi i parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 255, 29.6.2021., str. 65.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0259.

(3)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

(4)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(5)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 13.

(6)  SL L 139 I, 4.5.2020., str. 4.

(7)  SL L 139 I, 4.5.2020., str. 1.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Represija nad oporbom u Turskoj, posebice nad Narodnom demokratskom partijom (HDP)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o represiji nad oporbom u Turskoj, posebice nad Narodnom demokratskom partijom (HDP) (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Turskoj za 2019. i 2020. (1), od 20. siječnja 2021. o stanju ljudskih prava u Turskoj, a posebno o slučaju Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika savjesti (2) i od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, s naglaskom na smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Turskoj za 2019. i 2020. (1), od 20. siječnja 2021. o stanju ljudskih prava u Turskoj, a posebno o slučaju Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika savjesti (2) i od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, s naglaskom na smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, kao i pristupanje svih ostalih zemalja kandidatkinja, ovisi o potpunom zadovoljavanju kriterija iz Kopenhagena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, kao i pristupanje svih ostalih zemalja kandidatkinja, ovisi o potpunom zadovoljavanju kriterija iz Kopenhagena,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2021. o vanjskim odnosima i ostale relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2021. o vanjskim odnosima i ostale relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Turskoj,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. ožujka 2021. o stanju političkih, gospodarskih i trgovinskih odnosa između EU-a i Turske (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. ožujka 2021. o stanju političkih, gospodarskih i trgovinskih odnosa između EU-a i Turske (JOIN(2021)0008),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. kolovoza 2019. o suspendiranju izabranih gradonačelnika i pritvaranju stotina ljudi na jugoistoku Turske te izjave od 21. i 25. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. kolovoza 2019. o suspendiranju izabranih gradonačelnika i pritvaranju stotina ljudi na jugoistoku Turske te izjave od 21. i 25. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 18. ožujka 2021. dali potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell i europski povjerenik za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Olivér Várhelyi o najnovijim događajima u vezi s Narodnom demokratskom partijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 18. ožujka 2021. dali potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell i europski povjerenik za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Olivér Várhelyi o najnovijim događajima u vezi s Narodnom demokratskom partijom,

| — | uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se visoke ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se visoke ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku,

| — | uzimajući u obzir presudu Velikog vijeća Europskog suda za ljudska prava od 22. prosinca 2020. u predmetu Selahattin Demirtaş protiv Turske (14305/17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Velikog vijeća Europskog suda za ljudska prava od 22. prosinca 2020. u predmetu Selahattin Demirtaş protiv Turske (14305/17),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2347 od 23. listopada 2020. naslovljenu „Nova represija nad političkom oporbom i građanskim prosvjedima u Turskoj: Hitna potreba za očuvanjem standarda Vijeća Europe” i rezoluciju br. 2260 od 24. siječnja 2019. naslovljenu „Pogoršanje položaja oporbenih političara u Turskoj: Što se može učiniti kako bi se zaštitila njihova temeljna prava u državi koja je članica Vijeća Europe?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2347 od 23. listopada 2020. naslovljenu „Nova represija nad političkom oporbom i građanskim prosvjedima u Turskoj: Hitna potreba za očuvanjem standarda Vijeća Europe” i rezoluciju br. 2260 od 24. siječnja 2019. naslovljenu „Pogoršanje položaja oporbenih političara u Turskoj: Što se može učiniti kako bi se zaštitila njihova temeljna prava u državi koja je članica Vijeća Europe?”,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da u kontekstu općeg nazadovanja koje utječe na temeljne slobode i vladavinu prava turske vlasti stalno i sve češće napadaju oporbene stranke u Turskoj, a posebno Narodnu demokratsku partiju (HDP); |
| --- | --- |

A.

budući da u kontekstu općeg nazadovanja koje utječe na temeljne slobode i vladavinu prava turske vlasti stalno i sve češće napadaju oporbene stranke u Turskoj, a posebno Narodnu demokratsku partiju (HDP);

| B. | budući da je glavni javni tužitelj Kasacijskog suda Turske 17. ožujka 2021. Ustavnom sudu prvi put podnio zahtjev za ukidanje HDP-a, treće po veličini političke stranke u turskom parlamentu; budući da je Opća skupština Ustavnog suda 31. ožujka 2021. utvrdila postupovne nedostatke u toj optužnici i odlučila vratiti je Uredu glavnog javnog tužitelja; budući da je revidirana optužnica predana 7. lipnja 2021. i da se njome, osim ukidanja stranke, traži zabrana političkih aktivnosti za gotovo 500 političara HDP-a i zamrzavanje bankovnih računa stranke; budući da je Opća skupština Ustavnog suda 21. lipnja 2021. jednoglasno prihvatila revidiranu optužnicu; |
| --- | --- |

B.

budući da je glavni javni tužitelj Kasacijskog suda Turske 17. ožujka 2021. Ustavnom sudu prvi put podnio zahtjev za ukidanje HDP-a, treće po veličini političke stranke u turskom parlamentu; budući da je Opća skupština Ustavnog suda 31. ožujka 2021. utvrdila postupovne nedostatke u toj optužnici i odlučila vratiti je Uredu glavnog javnog tužitelja; budući da je revidirana optužnica predana 7. lipnja 2021. i da se njome, osim ukidanja stranke, traži zabrana političkih aktivnosti za gotovo 500 političara HDP-a i zamrzavanje bankovnih računa stranke; budući da je Opća skupština Ustavnog suda 21. lipnja 2021. jednoglasno prihvatila revidiranu optužnicu;

| C. | budući da glavni javni tužitelj većinu optužbi protiv HDP-a temelji na prosvjedima za Kobani, za koje je u tijeku sudski postupak protiv političara HDP-a, uključujući bivše supredsjednike Selahattina Demirtașa i Figen Yüksekdağ; budući da su se te optužbe uglavnom temeljile na poruci koji je Središnji izvršni odbor HDP-a uputio preko Twittera (6. listopada 2014.) pozivajući narod na protest u znak solidarnosti sa stanovnicima Kobanija, protiv ISIS-a i protiv turskog embarga protiv Kobanija; budući da je tijekom prosvjeda u sukobima s turskom policijom ubijeno više od 50 osoba, od kojih su velika većina bili članovi ili simpatizeri HDP-a; |
| --- | --- |

C.

budući da glavni javni tužitelj većinu optužbi protiv HDP-a temelji na prosvjedima za Kobani, za koje je u tijeku sudski postupak protiv političara HDP-a, uključujući bivše supredsjednike Selahattina Demirtașa i Figen Yüksekdağ; budući da su se te optužbe uglavnom temeljile na poruci koji je Središnji izvršni odbor HDP-a uputio preko Twittera (6. listopada 2014.) pozivajući narod na protest u znak solidarnosti sa stanovnicima Kobanija, protiv ISIS-a i protiv turskog embarga protiv Kobanija; budući da je tijekom prosvjeda u sukobima s turskom policijom ubijeno više od 50 osoba, od kojih su velika većina bili članovi ili simpatizeri HDP-a;

| D. | budući da je u tzv. suđenju u slučaju Kobani optuženo 108 članova HDP-a; budući da njih 28 u zatvoru čeka suđenje; budući da su izdana sudska ograničenja za šest osoba i uhidbeni nalozi za 75 osoba; budući da će Parlament i dalje pomno pratiti suđenje u slučaju Kobani i druge relevantne slučajeve; |
| --- | --- |

D.

budući da je u tzv. suđenju u slučaju Kobani optuženo 108 članova HDP-a; budući da njih 28 u zatvoru čeka suđenje; budući da su izdana sudska ograničenja za šest osoba i uhidbeni nalozi za 75 osoba; budući da će Parlament i dalje pomno pratiti suđenje u slučaju Kobani i druge relevantne slučajeve;

| E. | budući da je Ustavni sud u prošlosti zabranio djelovanje šest prokurdskih političkih stranaka; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ustavni sud u prošlosti zabranio djelovanje šest prokurdskih političkih stranaka;

| F. | budući da je Europski sud za ljudska prava u više navrata utvrdio da se ukidanjem političkih stranaka krši pravo na udruživanje predviđeno člankom 11. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da Europsko vijeće u svojim zaključcima od 24. lipnja 2021. navodi da djelovanje protiv političkih stranaka predstavlja velik korak unatrag za ljudska prava te da je ono u suprotnosti s obvezama Turske u pogledu poštovanja demokracije i vladavine prava, ali i da je dijalog o tom pitanju i dalje sastavni dio odnosa EU-a i Turske; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europski sud za ljudska prava u više navrata utvrdio da se ukidanjem političkih stranaka krši pravo na udruživanje predviđeno člankom 11. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da Europsko vijeće u svojim zaključcima od 24. lipnja 2021. navodi da djelovanje protiv političkih stranaka predstavlja velik korak unatrag za ljudska prava te da je ono u suprotnosti s obvezama Turske u pogledu poštovanja demokracije i vladavine prava, ali i da je dijalog o tom pitanju i dalje sastavni dio odnosa EU-a i Turske;

| G. | budući da je 17. lipnja 2021. u prostorijama stranke u Izmiru ubijena Deniz Poyraz, zaposlenica i članica HDP-a; budući da je navodno bila mučena nakon smrti; budući da su 2015. i 2016. izvršeni napadi na stotine prostorija HDP-a, uključujući sjedište stranke u Ankari, pri čemu su brojni uredi i spaljeni; |
| --- | --- |

G.

budući da je 17. lipnja 2021. u prostorijama stranke u Izmiru ubijena Deniz Poyraz, zaposlenica i članica HDP-a; budući da je navodno bila mučena nakon smrti; budući da su 2015. i 2016. izvršeni napadi na stotine prostorija HDP-a, uključujući sjedište stranke u Ankari, pri čemu su brojni uredi i spaljeni;

| H. | budući da je oko 4 000 članova i dužnosnika HDP-a i dalje u zatvoru, uključujući niz parlamentarnih zastupnika; |
| --- | --- |

H.

budući da je oko 4 000 članova i dužnosnika HDP-a i dalje u zatvoru, uključujući niz parlamentarnih zastupnika;

| I. | budući da su trojici zastupnika iz redova HDP-a oduzeti zastupničkih mandat i parlamentarni imunitet, nakon čega su uhićeni; |
| --- | --- |

I.

budući da su trojici zastupnika iz redova HDP-a oduzeti zastupničkih mandat i parlamentarni imunitet, nakon čega su uhićeni;

| J. | budući da su tužitelji Ministarstva pravosuđa 30. lipnja 2021. Zajedničkom parlamentarnom odboru za ustav i pravosuđe turske Velike narodne skupštine podnijeli sažetke postupaka čiji je cilj ukidanje parlamentarnog imuniteta dvadesetorici oporbenih zakonodavaca iz šest različitih oporbenih stranaka; budući da su ti postupci usmjereni protiv 15 zastupnika iz redova HDP-a, vođe Republikanske narodne stranke (CHP) Kemala Kılıçdaroğlua i po jednog zakonodavca iz svih drugih oporbenih stranaka, odnosno Demokratske stranke regija (DBP), Stranke İYİ (Dobri), Radničke partije Turske (TİP) i Demokratske stranke (DP); |
| --- | --- |

J.

budući da su tužitelji Ministarstva pravosuđa 30. lipnja 2021. Zajedničkom parlamentarnom odboru za ustav i pravosuđe turske Velike narodne skupštine podnijeli sažetke postupaka čiji je cilj ukidanje parlamentarnog imuniteta dvadesetorici oporbenih zakonodavaca iz šest različitih oporbenih stranaka; budući da su ti postupci usmjereni protiv 15 zastupnika iz redova HDP-a, vođe Republikanske narodne stranke (CHP) Kemala Kılıçdaroğlua i po jednog zakonodavca iz svih drugih oporbenih stranaka, odnosno Demokratske stranke regija (DBP), Stranke İYİ (Dobri), Radničke partije Turske (TİP) i Demokratske stranke (DP);

| K. | budući da je protiv g. Kılıçdaroğlua, kao vođe glavne oporbene stranke, pokrenut kazneni progon zbog navodnog vrijeđanja predsjednika Turske, za što mu prijeti kazna u trajanju do četiri godine; budući da je također suočen s tužbom koju je 11. siječnja 2021. podnio predsjednik Recep Tayyip Erdoğan i kojom se od njega traži plaćanje odštete u iznosu od 1 milijuna TRY; |
| --- | --- |

K.

budući da je protiv g. Kılıçdaroğlua, kao vođe glavne oporbene stranke, pokrenut kazneni progon zbog navodnog vrijeđanja predsjednika Turske, za što mu prijeti kazna u trajanju do četiri godine; budući da je također suočen s tužbom koju je 11. siječnja 2021. podnio predsjednik Recep Tayyip Erdoğan i kojom se od njega traži plaćanje odštete u iznosu od 1 milijuna TRY;

| L. | budući da se g. Demirtaş, bivši supredsjednik HDP-a i predsjednički kandidat na izborima 2014. i 2018., već više od četiri godine nalazi u pritvoru na osnovi neutemeljenih optužbi i unatoč dvjema presudama Europskog suda za ljudska prava kojima se traži njegovo oslobađanje; |
| --- | --- |

L.

budući da se g. Demirtaş, bivši supredsjednik HDP-a i predsjednički kandidat na izborima 2014. i 2018., već više od četiri godine nalazi u pritvoru na osnovi neutemeljenih optužbi i unatoč dvjema presudama Europskog suda za ljudska prava kojima se traži njegovo oslobađanje;

| M. | budući da je u istoj presudi Europski sud za ljudska prava naveo da je poziv središnjice HDP-a na solidarnost sa stanovnicima Kobanija u granicama političkog govora, u mjeri u kojoj se ne može smatrati pozivom na nasilje; budući da je sud utvrdio da se nasilje do kojeg je nažalost došlo između 6. i 8. listopada 2014. ne može smatrati izravnom posljedicom poruka koje je središnjica HDP-a uputila preko Twittera; |
| --- | --- |

M.

budući da je u istoj presudi Europski sud za ljudska prava naveo da je poziv središnjice HDP-a na solidarnost sa stanovnicima Kobanija u granicama političkog govora, u mjeri u kojoj se ne može smatrati pozivom na nasilje; budući da je sud utvrdio da se nasilje do kojeg je nažalost došlo između 6. i 8. listopada 2014. ne može smatrati izravnom posljedicom poruka koje je središnjica HDP-a uputila preko Twittera;

| N. | budući da je od lokalnih izbora održanih 31. ožujka 2019. 59 od 65 demokratski izabranih gradonačelnika iz redova HDP-a na jugoistoku Turske zamijenjeno pokrajinskim guvernerima ili povjerenicima koje je vlada imenovala na temelju kaznenih istraga koje su se provodile protiv njih zbog navodne povezanosti s terorizmom; budući da je od 36 uhićenih osoba njih 32 pušteno na slobodu tijekom sudskog postupka, no da je šest izabranih sugradonačelnika i dalje u zatvoru; |
| --- | --- |

N.

budući da je od lokalnih izbora održanih 31. ožujka 2019. 59 od 65 demokratski izabranih gradonačelnika iz redova HDP-a na jugoistoku Turske zamijenjeno pokrajinskim guvernerima ili povjerenicima koje je vlada imenovala na temelju kaznenih istraga koje su se provodile protiv njih zbog navodne povezanosti s terorizmom; budući da je od 36 uhićenih osoba njih 32 pušteno na slobodu tijekom sudskog postupka, no da je šest izabranih sugradonačelnika i dalje u zatvoru;

| O. | budući da sve lošiji strukturni problemi koji dovode do nedostatka institucijske neovisnosti u pravosuđu i dalje utječu na prava oporbenih stranaka; |
| --- | --- |

O.

budući da sve lošiji strukturni problemi koji dovode do nedostatka institucijske neovisnosti u pravosuđu i dalje utječu na prava oporbenih stranaka;

| 1. | i dalje je duboko zabrinut zbog stalnih napada i pritiska na oporbene stranke u Turskoj, a posebno zbog načina na koji turske vlasti konkretno i sve više napadaju HDP i organizaciju mladeži HDP-a; osuđuje tu represiju nad HDP-om i bilo kojom drugom oporbenom strankom u Turskoj, koja ugrožava pravilno funkcioniranje demokratskog sustava; odlučno poziva tursku vladu da okonča tu situaciju i da zajamči da sve političke stranke u zemlji mogu slobodno i u potpunosti izvršavati svoje legitimne aktivnosti u skladu s osnovnim načelima pluralističkog i demokratskog sustava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje optužnicu koju je pred Ustavnim sudom ponovno podnio glavni javni tužitelj Turske tražeći raspuštanje HDP-a i zabranu političkog djelovanja za gotovo 500 članova HDP-a, uključujući većinu trenutačnog vodstva te stranke, što bi im onemogućilo obavljanje bilo kakve političke aktivnosti u sljedećih pet godina; duboko je zabrinut zbog jednoglasne odluke Ustavnog suda kojom se prihvaća taj predmet; s velikom zabrinutošću napominje da je slučaj raspuštanja HDP-a kulminacija dugogodišnjeg pritiska na tu stranku čije su tisuće stranačkih članova, izvršnih članova, zastupnika u parlamentu, lokalnih vijećnika i sugradonačelnika podvrgnute suđenju, uglavnom zbog optužbi povezanih s terorizmom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | čvrsto vjeruje da je omogućavanje neometanog sudjelovanja HDP-a u turskim demokratskim institucijama osnovni način da se tursko društvo učini uključivijim i da se stvore pozitivni izgledi koji će dovesti do mirnog rješenja kurdskog pitanja; u tom pogledu ponavlja da bi, s obzirom na HDP-ovu čvrstu predanost djelovanju kroz demokratske institucije, zabrana stranke bila ozbiljna politička pogreška u srednjoročnom razdoblju i da bi predstavljala nepovratan udarac za pluralizam i demokratska načela jer bi ostavila milijune glasača u Turskoj bez njihovih predstavnika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje grozno ubojstvo članice i zaposlenice HDP-a Deniz Poyraz i napad na prostorije te stranke u Izmiru; izražava sućut njezinoj obitelji i prijateljima; odlučno poziva vlasti da temeljito istraže taj slučaj i da odgovorne privedu pravdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva turske vlasti da se suzdrže od poticanja huškanja protiv HDP-a i da poduzmu potrebne mjere kako bi zaštitile prostorije i dužnosnike stranke, uključujući zastupnike u parlamentu te izabrane lokalne vijećnike i sugradonačelnike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje proizvoljnu primjenu vladavine prava tijekom aktualnog suđenja u slučaju Kobani, što je dovelo do ponovnog otvaranja predmeta, i tijekom postupka, posebno u pogledu nedostatka neovisnosti pravosuđa, nepristranosti, potpune pravednosti i postupovnih jamstava; duboko je zabrinut zbog zlouporabe zakonodavstva o borbi protiv terorizma koje je općenito; ponavlja poziv turskim vlastima da svoje zakonodavstvo za borbu protiv terorizma usklade s međunarodnim standardima kako bi se osigurala učinkovita zaštita temeljnih prava i sloboda te proporcionalnost i jednakost pred zakonom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje odluku da se parlamentarnim zastupnicima iz redova HDP-a, Leyli Güven, Ömeru Faruku Gergerlioğluu i Musi Farisoğullariju, oduzmu zastupnički mandat i parlamentarni imunitet te osuđuje njihova naknadna uhićenja; pozdravlja nedavnu presudu Ustavnog suda koji je 1. srpnja 2021. jednoglasno presudio da je prekršeno pravo parlamentarnog zastupnika Gergerlioğlua da bude izabran i da se bavi u političkom aktivnošću, kao i njegovo pravo na osobnu slobodu i sigurnost; pozdravlja njegovo oslobađanje i potiče turske vlasti i sudove na nižim razinama da provedu odluku Ustavnog suda i da mu hitno vrate zastupnički status; poziva na hitno puštanje na slobodu drugih dvaju parlamentarnih zastupnika iz redova HDP-a i na odbacivanje svih optužbi protiv njih; osuđuje opetovanu primjenu opoziva zastupničkog statusa oporbenim zastupnicima, čime se ozbiljno šteti ugledu turskog parlamenta kao demokratske institucije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro osuđuje pritvaranje bivših supredsjednika HDP-a Figen Yüksekdağ i Selahattina Demirtașa, vođe oporbe i bivšeg predsjedničkog kandidata, čiji pritvor traje neprekidno od studenoga 2016.; podsjeća na presudu Europskog suda za ljudska prava od 20. studenoga 2018. u predmetu Selahattin Demirtaș protiv Turske, potvrđenu presudom Velikog vijeća od 22. prosinca 2020., kojom se turske vlasti pozivaju da g. Demirtaşa odmah puste na slobodu; zgrožen je kontinuiranim nepoštovanjem i izostankom primjene presuda Europskog suda za ljudska prava od strane turskih vlasti, uključujući i presude u drugim slučajevima, kao što je slučaj Osmana Kavale, za koje bi Odbor ministara Vijeća Europe mogao pokrenuti postupke protiv Turske radi utvrđivanja povrede prava; poziva na potpunu suradnju s Vijećem Europe u području jačanja vladavine prava, prava manjina, demokracije i temeljnih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | duboko je zabrinut zbog stalnog rasta pritiska na glavnu oporbenu stranku (CHP) i njezina vođu Kemala Kılıçdaroğlua, uključujući zapljenu stranačkih brošura temeljem sudskog naloga, javne prijetnje vođi stranke i fizičke napade na njega; osuđuje zahtjev za ukidanje imuniteta g. Kılıçdaroğluu na temelju njegovih političkih izjava i pokretanje kaznenog progona protiv njega zbog navodnog vrijeđanja predsjednika Turske, za što mu prijeti kazna u trajanju do četiri godine; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog stalnog političkog i pravosudnog uznemiravanja Canan Kaftancıoğlu, predsjednice istanbulskog provincijskog ogranka CHP-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | duboko je zabrinut zbog stalnog rasta pritiska na sve oporbene stranke i zbog najnovije odluke tužitelja Ministarstva pravosuđa da se Zajedničkom parlamentarnom odboru za ustav i pravosuđe turske Velike narodne skupštine podnesu sažeci postupaka čiji je cilj ukidanje parlamentarnog imuniteta dvadesetorici oporbenih zakonodavaca iz šest različitih oporbenih stranaka; ističe da općenito neprijateljsko okruženje utječe i na druge vođe oporbe, među kojima je predsjednik stranke İYİ, Meral Akşener, kojeg su pristaše vladajuće stranke verbalno napali tijekom nedavnog posjeta Rizeu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje odluku turskih vlasti o smjenjivanju demokratski izabranih gradonačelnika na temelju upitnih dokaza i o njihovoj zamjeni neizabranim povjerenicima, kojom se dovodi u pitanje demokracija na lokalnoj razini; prima na znanje političke, zakonodavne i administrativne mjere koje je poduzela turska vlada kako bi paralizirala općine kojima upravljaju gradonačelnici iz oporbenih stranaka u Istanbulu, Ankari, Izmiru; žali zbog činjenice da sadašnja vlada zloupotrebljava financijska sredstva i administrativna tijela države za oslabljivanje i ušutkavanje oporbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se tim mjerama i dalje ugrožava sposobnost političke oporbe da ostvaruje svoja prava i svoju demokratsku ulogu; izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnog nazadovanja kada je riječ o slobodi djelovanja oporbenih stranaka, koje je bacilo svjetlo na tešku situaciju ljudskih prava u Turskoj i daljnje urušavanje demokracije i vladavine prava, što je protivno kriterijima iz Kopenhagena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su narušavanje vladavine prava i sustavni nedostatak neovisnosti pravosuđa i dalje povezani sa sudskim odlukama u vezi sa slobodom djelovanja oporbenih stranaka; poziva Tursku da osigura pluralizam te da poštuje slobodu udruživanja i izražavanja u skladu sa zaštitom predviđenom turskim Ustavom i međunarodnim obvezama Turske; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Delegaciju EU-a u Turskoj da dalje prati stanje u pogledu političke oporbe, među ostalim promatranjem suđenja, uključujući tzv. suđenje u slučaju Kobani, davanjem javnih izjava i traženjem dozvola za posjete zatvorenicima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi napredak u pogledu bilo kakvog pozitivnog programa koji bi se mogao ponuditi Turskoj uz poboljšanja u pitanjima vanjske politike trebao ovisiti i o poboljšanju stanja u pogledu građanskih i ljudskih prava te vladavine prava u toj zemlji, uključujući prava žena, koja uključuju prava zajamčena Istanbulskom konvencijom, vjersku slobodu te prava etničkih manjina i pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladi i parlamentu Republike Turske. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0234.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0028.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Uspostava antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanje biološke raznolikosti Južnog oceana

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o uspostavi antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, a posebno ciljeve br. 13 i 14, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, a posebno ciljeve br. 13 i 14,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), a posebno dio XII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), a posebno dio XII.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa (Konvencija CAMLR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa (Konvencija CAMLR),

| — | uzimajući u obzir izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) od 31. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) od 31. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena od 24. rujna 2019. i posebno izvješće IPCC-a o globalnom zagrijavanju od 1,5 C od 8. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena od 24. rujna 2019. i posebno izvješće IPCC-a o globalnom zagrijavanju od 1,5 C od 8. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” (Misija Morska zvijezda 2030.: obnavljanje naših oceana i mora) koje je 22. rujna 2020. objavio Komisijin Odbor za misiju za zdrave oceane, mora, obalne i unutarnje vode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” (Misija Morska zvijezda 2030.: obnavljanje naših oceana i mora) koje je 22. rujna 2020. objavio Komisijin Odbor za misiju za zdrave oceane, mora, obalne i unutarnje vode,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir govor o stanju Unije predsjednice Ursule von der Leyen na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta od 16. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor o stanju Unije predsjednice Ursule von der Leyen na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta od 16. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 od 13. lipnja 2021. naslovljeno „Zajednički program za globalno djelovanje s ciljem bolje rekonstrukcije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 od 13. lipnja 2021. naslovljeno „Zajednički program za globalno djelovanje s ciljem bolje rekonstrukcije”,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i SAD-a od 15. lipnja 2021. naslovljenu „Na putu prema obnovljenom transatlantskom partnerstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i SAD-a od 15. lipnja 2021. naslovljenu „Na putu prema obnovljenom transatlantskom partnerstvu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o utjecaju morskog otpada na ribarstvo (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o utjecaju morskog otpada na ribarstvo (5),

| — | uzimajući u obzir Antarktički ugovor potpisan 1. prosinca 1959., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Antarktički ugovor potpisan 1. prosinca 1959.,

| — | uzimajući u obzir Madridski protokol o zaštiti okoliša uz Antarktički ugovor potpisan 4. listopada 1991. (Madridski protokol), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Madridski protokol o zaštiti okoliša uz Antarktički ugovor potpisan 4. listopada 1991. (Madridski protokol),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je dobro ekološko stanje oceana ključno za očuvanje biološke raznolikosti i osiguranje kontinuiteta njegovih usluga ekosustava kao što su apsorpcija CO2 i proizvodnja kisika; |
| --- | --- |

A.

budući da je dobro ekološko stanje oceana ključno za očuvanje biološke raznolikosti i osiguranje kontinuiteta njegovih usluga ekosustava kao što su apsorpcija CO2 i proizvodnja kisika;

| B. | budući da na Antarktici i u Južnom oceanu postoji izuzetno bogat ekosustav divlje flore i faune i da su neke vrste na crvenom popisu ugroženih vrsta Međunarodne unije za očuvanje prirode te imaju status ugrožene ili osjetljive vrste; |
| --- | --- |

B.

budući da na Antarktici i u Južnom oceanu postoji izuzetno bogat ekosustav divlje flore i faune i da su neke vrste na crvenom popisu ugroženih vrsta Međunarodne unije za očuvanje prirode te imaju status ugrožene ili osjetljive vrste;

| C. | budući da je ocean ključan za ublažavanje klimatskih promjena i da apsorbira više od 90 % topline koja se pohrani u našim emisijama ugljikova dioksida; budući da je ocean najveći aktivni ponor ugljika na svijetu koji je sekvestrirao više od 30 % ugljika iz tih emisija (6); |
| --- | --- |

C.

budući da je ocean ključan za ublažavanje klimatskih promjena i da apsorbira više od 90 % topline koja se pohrani u našim emisijama ugljikova dioksida; budući da je ocean najveći aktivni ponor ugljika na svijetu koji je sekvestrirao više od 30 % ugljika iz tih emisija (6);

| D. | budući da je od 1989. do 2018. temperatura na Antarktici porasla za 1,8 oC, što je tri puta više od globalnog prosjeka (7); budući da će prema predviđanjima ledene ploče na Grenlandu i Antarktici sve brže gubiti masu tijekom 21. stoljeća i nakon toga; |
| --- | --- |

D.

budući da je od 1989. do 2018. temperatura na Antarktici porasla za 1,8 oC, što je tri puta više od globalnog prosjeka (7); budući da će prema predviđanjima ledene ploče na Grenlandu i Antarktici sve brže gubiti masu tijekom 21. stoljeća i nakon toga;

| E. | budući da je antarktički kril ključan dio prehrambenog lanca za mnoge morske grabežljivce (pingvini, kitovi, tuljani, ribe) u Južnom oceanu; |
| --- | --- |

E.

budući da je antarktički kril ključan dio prehrambenog lanca za mnoge morske grabežljivce (pingvini, kitovi, tuljani, ribe) u Južnom oceanu;

| F. | budući da se u posebnom izvješću IPCC-a o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena (8) navodi kako klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; |
| --- | --- |

F.

budući da se u posebnom izvješću IPCC-a o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena (8) navodi kako klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale;

| G. | budući da su Ujedinjeni narodi proglasili Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021. – 2030.) kako bi se poboljšala znanost o oceanima i izgradilo kolektivno znanje; |
| --- | --- |

G.

budući da su Ujedinjeni narodi proglasili Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021. – 2030.) kako bi se poboljšala znanost o oceanima i izgradilo kolektivno znanje;

| H. | budući da se u Antarktičkom ugovoru, koji je stupio na snagu prije 60 godina 23. lipnja 1961., u članku IX. poziva na zaštitu i očuvanje živih resursa na Antarktici; budući da su ti napori utvrđeni u Madridskom protokolu; budući da se u tom Protokolu Antarktika određuje kao prirodni rezervat namijenjen miru i znanosti te se utvrđuju osnovna načela koja se primjenjuju na aktivnosti na Antarktici; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Antarktičkom ugovoru, koji je stupio na snagu prije 60 godina 23. lipnja 1961., u članku IX. poziva na zaštitu i očuvanje živih resursa na Antarktici; budući da su ti napori utvrđeni u Madridskom protokolu; budući da se u tom Protokolu Antarktika određuje kao prirodni rezervat namijenjen miru i znanosti te se utvrđuju osnovna načela koja se primjenjuju na aktivnosti na Antarktici;

| I. | budući da su se Europskoj uniji i njezinim državama članicama, Australiji, Norveškoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Urugvaju 28. travnja 2021. pridružile Sjedinjene Američke Države i Novi Zeland kao zagovaratelji prijedloga za uspostavu dvaju zaštićenih morskih područja u Južnom (Antarktičkom) oceanu, u istočnoj Antarktici i Weddellovu moru; |
| --- | --- |

I.

budući da su se Europskoj uniji i njezinim državama članicama, Australiji, Norveškoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Urugvaju 28. travnja 2021. pridružile Sjedinjene Američke Države i Novi Zeland kao zagovaratelji prijedloga za uspostavu dvaju zaštićenih morskih područja u Južnom (Antarktičkom) oceanu, u istočnoj Antarktici i Weddellovu moru;

| J. | budući da su u Komisiji za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR) u tijeku pregovori o uspostavi tih dvaju novih zaštićenih morskih područja, čija bi ukupna veličina iznosila oko 3 milijuna km2; budući da bi se odobrenjem tih zaštićenih morskih područja doprinijelo ispunjavanju obveza EU-a i globalnih obveza u pogledu zaštite morske biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

J.

budući da su u Komisiji za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR) u tijeku pregovori o uspostavi tih dvaju novih zaštićenih morskih područja, čija bi ukupna veličina iznosila oko 3 milijuna km2; budući da bi se odobrenjem tih zaštićenih morskih područja doprinijelo ispunjavanju obveza EU-a i globalnih obveza u pogledu zaštite morske biološke raznolikosti;

| K. | budući da su zaštićena morska područja važan alat za zaštitu oceanskih ekosustava jer mogu povećati raznolikost i brojnost vrsta te istodobno poboljšati otpornost oceana na okolišne učinke, uključujući klimatske promjene; |
| --- | --- |

K.

budući da su zaštićena morska područja važan alat za zaštitu oceanskih ekosustava jer mogu povećati raznolikost i brojnost vrsta te istodobno poboljšati otpornost oceana na okolišne učinke, uključujući klimatske promjene;

| L. | budući da su čelnici zemalja skupine G7 izjavili da u potpunosti podupiru angažman CCAMLR-a za razvoj reprezentativnog sustava zaštićenih morskih područja na području primjene Konvencije CAMLR-a u Južnom oceanu na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja; |
| --- | --- |

L.

budući da su čelnici zemalja skupine G7 izjavili da u potpunosti podupiru angažman CCAMLR-a za razvoj reprezentativnog sustava zaštićenih morskih područja na području primjene Konvencije CAMLR-a u Južnom oceanu na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja;

| M. | budući da su EU i SAD izrazili punu potporu promicanju uspješnog i ambicioznog globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti i svoju punu potporu određivanju novih zaštićenih morskih područja u Južnom oceanu te nastavku suradnje u vezi s promicanjem održivog plavog gospodarstva, održivog ribolova i sprečavanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN); |
| --- | --- |

M.

budući da su EU i SAD izrazili punu potporu promicanju uspješnog i ambicioznog globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti i svoju punu potporu određivanju novih zaštićenih morskih područja u Južnom oceanu te nastavku suradnje u vezi s promicanjem održivog plavog gospodarstva, održivog ribolova i sprečavanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN);

| N. | budući da je Parlament izrazio snažnu potporu ambicioznim mjerama za zaštitu i obnovu morske biološke raznolikosti, posebno u svojoj Rezoluciji o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote i u svojoj Rezoluciji o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15); |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament izrazio snažnu potporu ambicioznim mjerama za zaštitu i obnovu morske biološke raznolikosti, posebno u svojoj Rezoluciji o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote i u svojoj Rezoluciji o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15);

| O. | budući da je Parlament pozvao Komisiju da se zalaže za ambiciozan model međunarodnog upravljanja morskom biološkom raznolikošću izvan nacionalnih jurisdikcija te da prizna sva mora i ocean kao globalno zajedničko dobro; nadalje, budući da je pozvao EU da potakne usvajanje ambicioznog globalnog ugovora o oceanu radi zaštite morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije diljem svijeta na sljedećem sastanku Međuvladine konferencije o biološkoj raznolikosti izvan nacionalne jurisdikcije; |
| --- | --- |

O.

budući da je Parlament pozvao Komisiju da se zalaže za ambiciozan model međunarodnog upravljanja morskom biološkom raznolikošću izvan nacionalnih jurisdikcija te da prizna sva mora i ocean kao globalno zajedničko dobro; nadalje, budući da je pozvao EU da potakne usvajanje ambicioznog globalnog ugovora o oceanu radi zaštite morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije diljem svijeta na sljedećem sastanku Međuvladine konferencije o biološkoj raznolikosti izvan nacionalne jurisdikcije;

| P. | budući da su u Ujedinjenim narodima u tijeku pregovori o provedbenom sporazumu za zaštitu morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije na temelju UNCLOS-a, kojim se predviđa uspostava zaštićenih morskih područja na otvorenom moru; |
| --- | --- |

P.

budući da su u Ujedinjenim narodima u tijeku pregovori o provedbenom sporazumu za zaštitu morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije na temelju UNCLOS-a, kojim se predviđa uspostava zaštićenih morskih područja na otvorenom moru;

| 1. | naglašava da ekosustavi i biološka raznolikost na Antarktici i u Južnom oceanu imaju iznimnu vrijednost i znanstvenu važnost te da je Weddellovo more ključno za globalna oceanska strujanja i svjetsku klimu; naglašava da je važno osigurati njihovu brzu i učinkovitu zaštitu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava punu potporu naporima koje su Europska unija i njezine države članice, Australija, Norveška, Ujedinjena Kraljevina, Urugvaj, Sjedinjene Američke Države i Novi Zeland uložili za uspostavu dvaju novih zaštićenih morskih područja u istočnoj Antarktici i Weddelovu moru u Antarktičkom oceanu; poziva Komisiju i države članice da u okviru priprema za godišnji sastanak CCAMLR-a 2021. pojačaju svoje bilateralne i multilateralne napore kako bi se osigurala potpora uspostavi tih zaštićenih morskih područja u predstojećim mjesecima, a posebno da se usredotoče na članice CCAMLR-a koje su izrazile protivljenje prijedlozima zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da bi u skladu sa Strategijom za bioraznolikost do 2030. EU trebao iskoristiti sav svoj diplomatski utjecaj i mogućnosti djelovanja kako bi posredovao u postizanju dogovora o proglašenju golemih zaštićenih morskih područja u Južnom oceanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da u pogledu zaštite mora Unija ima obvezu pravno zaštititi najmanje 30 % morskog područja EU-a, uključujući strogu zaštitu 10 % svojih mora; podsjeća da bi EU trebao osigurati da globalni okvir nakon 2020. obuhvaća ambiciozne globalne ciljeve za 2030. u skladu s obvezama EU-a; nadalje, ponavlja svoje stajalište da bi tijekom pregovora o globalnom okviru EU trebao djelovati kao predvodnik u svijetu i zalagati se za visoku razinu ambicije, koja bi bila jednaka njegovoj ili je premašivati, uključujući pravno obvezujuće ciljeve globalne obnove i zaštite od najmanje 30 % do 2030.; naglašava da zaštićena područja treba učinkovito zaštititi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na obvezu CCAMLR-a da do 2012. na području primjene Konvencije CAMLR-a uspostavi reprezentativni sustav zaštićenih morskih područja kojim se štite reprezentativni primjeri morskih ekosustava, biološke raznolikosti i staništa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se Madridskim protokolom zabranjuju aktivnosti povezane s antarktičkim mineralnim resursima, osim u svrhe znanstvenih istraživanja; poziva da se ta ključna odredba zadrži u budućim sporazumima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su zbog geografske izolacije Južnog oceana operacije praćenja na području primjene Konvencije CAMLR-a složene i teške; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je više od 80 % morskog dna i dalje neistraženo (9) te da su potrebna daljnja oceanografska istraživanja, posebno u pogledu učinaka onečišćenja i klimatskih promjena na ekosustave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da zajedno s globalnim partnerima ojačaju mrežu zaštićenih morskih područja na globalnoj razini poboljšanim upravljanjem, boljim prostornim planiranjem, procjenama i provedbom kako bi se povećala ekološka usklađenost i povezanost zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da su aktivnosti ribolova NNN znatna prijetnja za održivi ribolov i otpornost morskih ekosustava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da turizam na Antarktici mora biti održiv; stoga poziva CCAMLR da osigura da se turizam provodi sukladno tome te da ne utječe negativno na ekosustav; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi uspostava tih dvaju novih zaštićenih morskih područja bila važan doprinos globalnoj dimenziji Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju i države članice da iskoriste uspostavu tih zaštićenih morskih područja kao temelj za globalne pregovore u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti na Konferenciji UN-a o biološkoj raznolikosti COP15 u Kunmingu (Kina); |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da bi se uspostavom zaštićenih morskih područja koja obuhvaćaju više od 3 milijuna km2 u istočnoj Antarktici i Weddellovu moru stvorilo jedno od najvećih zaštićenih morskih područja u povijesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te državama članicama CCAMLR-a. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0277.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. et al., „Observations: Oceanic Climate Change and Sea Level”, Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina i New York, New York, SAD, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. et al., „Observations: Ocean”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina i New York, New York, SAD, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf;

Cheng, L. et al., 2019, „Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019”, Advances in Atmospheric Sciences, svezak 37, veljača 2020. https://link.springer.com/article/10.1007/s00376-020-9283-7

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick, „Record warming at the South Pole during the past three decades”, Nature Climate Change, 2020.; DOI: 10.1038/s41558-020-0815-z.

(8)  Posebno izvješće IPCC-a o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena. Sažetak za tvorce politika, 2019. https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/summary-for-policymakers/

(9)  National Ocean Service, 2021.: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Povrede prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”),

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta (2020. – 2025.)” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta (2020. – 2025.)” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja o zajednici LGBT u EU-u koje je 2019. provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja o zajednici LGBT u EU-u koje je 2019. provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (4),

| — | uzimajući u obzir odluku Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (9),

| — | uzimajući u obzir mađarski Zakon LXXIX iz 2021. o poduzimanju oštrijih mjera protiv počinitelja kaznenog djela pedofilije i izmjeni određenih zakona za zaštitu djece („Prijedlog zakona” i, nakon proglašenja, „Zakon”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mađarski Zakon LXXIX iz 2021. o poduzimanju oštrijih mjera protiv počinitelja kaznenog djela pedofilije i izmjeni određenih zakona za zaštitu djece („Prijedlog zakona” i, nakon proglašenja, „Zakon”),

| — | uzimajući u obzir istragu o usklađenosti mađarskog zakonodavstva s pravom Unije koju je 16. lipnja 2021. pokrenula europska povjerenica za ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istragu o usklađenosti mađarskog zakonodavstva s pravom Unije koju je 16. lipnja 2021. pokrenula europska povjerenica za ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir pismo koje su povjerenici za pravosuđe i unutarnje tržište uputili mađarskom ministru pravosuđa (Ares S(2021) 4587976) o neusklađenosti nacrta zakona s nekoliko pravnih odredbi EU-a, uključujući članak 2. UEU-a o poštovanju ljudskih prava, slobode i nediskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje su povjerenici za pravosuđe i unutarnje tržište uputili mađarskom ministru pravosuđa (Ares S(2021) 4587976) o neusklađenosti nacrta zakona s nekoliko pravnih odredbi EU-a, uključujući članak 2. UEU-a o poštovanju ljudskih prava, slobode i nediskriminacije,

| — | uzimajući u obzir pismo koje je 17 šefova država ili vlada potpisalo u okviru sastanka Europskog vijeća u lipnju 2021. i u kojem se obvezuju da će „nastaviti borbu protiv diskriminacije zajednice LGBTI” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje je 17 šefova država ili vlada potpisalo u okviru sastanka Europskog vijeća u lipnju 2021. i u kojem se obvezuju da će „nastaviti borbu protiv diskriminacije zajednice LGBTI” (10),

| — | uzimajući u obzir izjavu s margina sastanka Vijeća za opće poslove od 22. lipnja 2021., koju je supotpisalo 18 država članica, u vezi s usvajanjem mađarskog Prijedloga zakona (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu s margina sastanka Vijeća za opće poslove od 22. lipnja 2021., koju je supotpisalo 18 država članica, u vezi s usvajanjem mađarskog Prijedloga zakona (11),

| — | uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te standarde koje je usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te standarde koje je usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava u vezi s Prijedlogom zakona (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava u vezi s Prijedlogom zakona (12),

| — | uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 20. lipnja 2017. u predmetu Bayev i ostali protiv Rusije (zahtjev br. 67667/09 i još dva) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 20. lipnja 2017. u predmetu Bayev i ostali protiv Rusije (zahtjev br. 67667/09 i još dva) (13),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji za usmeni odgovor od 22. lipnja 2021. o povredi prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji za usmeni odgovor od 22. lipnja 2021. o povredi prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (O-000050/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 15. lipnja 2021. mađarska Nacionalna skupština usvojila Prijedlog zakona s prvotnom namjerom zaštite djece od počinitelja kaznenog djela pedofilije, što je cilj koji dijele i nastoje postići sve institucije i države članice Europske unije; budući da je Prijedlog zakona proglašen 23. lipnja 2021. te će stupiti na snagu 8. srpnja 2021. (14); budući da će se Zakonom ozbiljno i namjerno ograničiti prava i slobode pripadnika zajednice LGBTIQ, kao i prava djece; |
| --- | --- |

A.

budući da je 15. lipnja 2021. mađarska Nacionalna skupština usvojila Prijedlog zakona s prvotnom namjerom zaštite djece od počinitelja kaznenog djela pedofilije, što je cilj koji dijele i nastoje postići sve institucije i države članice Europske unije; budući da je Prijedlog zakona proglašen 23. lipnja 2021. te će stupiti na snagu 8. srpnja 2021. (14); budući da će se Zakonom ozbiljno i namjerno ograničiti prava i slobode pripadnika zajednice LGBTIQ, kao i prava djece;

| B. | budući da je Mađarska nedavno dala niz izjava u Vijeću u kojima je pojam „rod” u određenim tekstovima protumačila kao upućivanje na spol i tako odbacila postojanje roda, posebno u pogledu koncepta upravljanja kriznim situacijama za moguću vojnu misiju EU-a bez izvršnih ovlasti u Mozambiku u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), Uredbe o Fondu za pravednu tranziciju i Uredbe o zajedničkim odredbama, kao i u drugim prilikama; |
| --- | --- |

B.

budući da je Mađarska nedavno dala niz izjava u Vijeću u kojima je pojam „rod” u određenim tekstovima protumačila kao upućivanje na spol i tako odbacila postojanje roda, posebno u pogledu koncepta upravljanja kriznim situacijama za moguću vojnu misiju EU-a bez izvršnih ovlasti u Mozambiku u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), Uredbe o Fondu za pravednu tranziciju i Uredbe o zajedničkim odredbama, kao i u drugim prilikama;

| C. | budući da su definicije Zakona namjerno neodređene s ciljem izazivanja odvraćajućeg učinka; budući da se Zakonom zabranjuje „prikazivanje i promicanje rodnog identiteta koji je drugačiji od spola dobivenog po rođenju, promjene spola i homoseksualnosti” u školama, televizijskim programima i javno dostupnom oglašavanju na svim platformama za osobe mlađe od 18 godina, čak i u obrazovne svrhe; budući da se Zakonom isključuje mogućnost da se takav sadržaj smatra objavom javne službe ili oglasom za društvenu odgovornost, čak i ako je namijenjen odraslima; budući da se Zakonom uvode izmjene Zakona o zaštiti djece, Zakona o zaštiti obitelji, Zakona o aktivnostima oglašavanja poduzeća, Zakona o medijima i Zakona o javnom obrazovanju; |
| --- | --- |

C.

budući da su definicije Zakona namjerno neodređene s ciljem izazivanja odvraćajućeg učinka; budući da se Zakonom zabranjuje „prikazivanje i promicanje rodnog identiteta koji je drugačiji od spola dobivenog po rođenju, promjene spola i homoseksualnosti” u školama, televizijskim programima i javno dostupnom oglašavanju na svim platformama za osobe mlađe od 18 godina, čak i u obrazovne svrhe; budući da se Zakonom isključuje mogućnost da se takav sadržaj smatra objavom javne službe ili oglasom za društvenu odgovornost, čak i ako je namijenjen odraslima; budući da se Zakonom uvode izmjene Zakona o zaštiti djece, Zakona o zaštiti obitelji, Zakona o aktivnostima oglašavanja poduzeća, Zakona o medijima i Zakona o javnom obrazovanju;

| D. | budući da je Parlament već ranije osudio zloupotrebu zakona o informacijama dostupnim maloljetnicima, posebno u području obrazovanja i medija, kako bi se cenzurirali sadržaj i materijali povezani s temama LGBTI, posebno u Litvi i Latviji; |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament već ranije osudio zloupotrebu zakona o informacijama dostupnim maloljetnicima, posebno u području obrazovanja i medija, kako bi se cenzurirali sadržaj i materijali povezani s temama LGBTI, posebno u Litvi i Latviji;

| E. | budući da je 2018. poljski predsjednik Andrzej Duda izjavio da će razmotriti donošenje takozvanog zakona o „homoseksualnoj propagandi”, kako je usvojen u Rusiji, kojim bi se zabranili LGBTIQ mediji, literatura i okupljanja kao što je povorka ponosa; budući da je u lipnju 2021. zamjenik poljskog ministra pravosuđa Michal Wos najavio da Poljska trenutačno radi na prijedlogu zakona čiji je cilj zabrana „LGBT propagande”; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2018. poljski predsjednik Andrzej Duda izjavio da će razmotriti donošenje takozvanog zakona o „homoseksualnoj propagandi”, kako je usvojen u Rusiji, kojim bi se zabranili LGBTIQ mediji, literatura i okupljanja kao što je povorka ponosa; budući da je u lipnju 2021. zamjenik poljskog ministra pravosuđa Michal Wos najavio da Poljska trenutačno radi na prijedlogu zakona čiji je cilj zabrana „LGBT propagande”;

| F. | budući da je u lipnju 2021. predsjednik Češke Republike Miloš Zeman u intervjuu u vezi s novim zakonom protiv LGBTI zajednice u Mađarskoj dao ponižavajuće izjave o transrodnoj zajednici; |
| --- | --- |

F.

budući da je u lipnju 2021. predsjednik Češke Republike Miloš Zeman u intervjuu u vezi s novim zakonom protiv LGBTI zajednice u Mađarskoj dao ponižavajuće izjave o transrodnoj zajednici;

| G. | budući da su slični zabrinjavajući događaji uočeni u Hrvatskoj, a posebno najavljeni prijedlog konzervativne stranke MOST o uvrštavanju „zabrane izloženosti djece LGBT propagandi” u zakone o kojima se raspravlja u Hrvatskom saboru te napade na pripadnike zajednice LGBTI 3. srpnja 2021., na dan 20. Povorke ponosa u Zagrebu; budući da su 4. srpnja 2021. predsjednik i potpredsjednik stranke MOST najavili tužbe protiv LGBTI organizacija koje su tu stranku optužile za širenje netolerancije i homofobije te poticanje podjele i mržnje; |
| --- | --- |

G.

budući da su slični zabrinjavajući događaji uočeni u Hrvatskoj, a posebno najavljeni prijedlog konzervativne stranke MOST o uvrštavanju „zabrane izloženosti djece LGBT propagandi” u zakone o kojima se raspravlja u Hrvatskom saboru te napade na pripadnike zajednice LGBTI 3. srpnja 2021., na dan 20. Povorke ponosa u Zagrebu; budući da su 4. srpnja 2021. predsjednik i potpredsjednik stranke MOST najavili tužbe protiv LGBTI organizacija koje su tu stranku optužile za širenje netolerancije i homofobije te poticanje podjele i mržnje;

| H. | budući da je Rusija 2013. uvela savezni zakon „u svrhu zaštite djece od informacija kojima se zagovara negiranje tradicionalnih obiteljskih vrijednosti” čiji je cilj bio zabraniti normalizaciju homoseksualnosti u medijima; budući da su brojne organizacije za ljudska prava diljem svijeta izjavile da ruski zakon ugrožava mlade pripadnike zajednice LGBTIQ; |
| --- | --- |

H.

budući da je Rusija 2013. uvela savezni zakon „u svrhu zaštite djece od informacija kojima se zagovara negiranje tradicionalnih obiteljskih vrijednosti” čiji je cilj bio zabraniti normalizaciju homoseksualnosti u medijima; budući da su brojne organizacije za ljudska prava diljem svijeta izjavile da ruski zakon ugrožava mlade pripadnike zajednice LGBTIQ;

| I. | budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

I.

budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina;

| J. | budući da se Strategijom Komisije o ravnopravnosti LGBTIQ osoba utvrđuje zajednički smjer Unije u zaštiti prava LGBTIQ osoba u svim državama članicama te ponavlja da su jednakost i nediskriminacija temeljne vrijednosti i temeljna prava u EU-u, sadržana u njezinim Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

J.

budući da se Strategijom Komisije o ravnopravnosti LGBTIQ osoba utvrđuje zajednički smjer Unije u zaštiti prava LGBTIQ osoba u svim državama članicama te ponavlja da su jednakost i nediskriminacija temeljne vrijednosti i temeljna prava u EU-u, sadržana u njezinim Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima;

| K. | budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen Zakon nazvala „sramotnim” i naložila odgovornim povjerenicima da se obrate mađarskoj vladi (15); budući da su povjerenici za pravosuđe i unutarnje tržište uputili pismo mađarskom ministru pravosuđa u kojem su izjavili da se Zakonom krše sljedeća prava: pravo na privatni i obiteljski život (članci 7. i 9. Povelje), pravo na slobodu izražavanja i informiranja (članak 11. Povelje), pravo na slobodu poduzetništva (članak 16. Povelje), te pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje); budući da su Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama (16), Direktiva o elektroničkoj trgovini (17) i članak 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) primjenjivi na barem neke regulirane scenarije; budući da članci 34. i 36. UFEU-a također mogu biti primjenjivi i prekršeni spornim odredbama Zakona; budući da je odgovor na to pismo zatražen do 30. lipnja 2021. (18); budući da je mađarski ministar pravosuđa odgovorio 1. srpnja 2021.; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen Zakon nazvala „sramotnim” i naložila odgovornim povjerenicima da se obrate mađarskoj vladi (15); budući da su povjerenici za pravosuđe i unutarnje tržište uputili pismo mađarskom ministru pravosuđa u kojem su izjavili da se Zakonom krše sljedeća prava: pravo na privatni i obiteljski život (članci 7. i 9. Povelje), pravo na slobodu izražavanja i informiranja (članak 11. Povelje), pravo na slobodu poduzetništva (članak 16. Povelje), te pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje); budući da su Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama (16), Direktiva o elektroničkoj trgovini (17) i članak 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) primjenjivi na barem neke regulirane scenarije; budući da članci 34. i 36. UFEU-a također mogu biti primjenjivi i prekršeni spornim odredbama Zakona; budući da je odgovor na to pismo zatražen do 30. lipnja 2021. (18); budući da je mađarski ministar pravosuđa odgovorio 1. srpnja 2021.;

| L. | budući da je 18 država članica (19) supotpisalo izjavu kojom se poziva Komisija da upotrijebi sve alate koji su joj na raspolaganju kako bi se osiguralo potpuno poštovanje prava EU-a, među ostalim upućivanjem predmeta Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

L.

budući da je 18 država članica (19) supotpisalo izjavu kojom se poziva Komisija da upotrijebi sve alate koji su joj na raspolaganju kako bi se osiguralo potpuno poštovanje prava EU-a, među ostalim upućivanjem predmeta Sudu Europske unije;

| M. | budući da je 17 šefova država ili vlada 24. lipnja 2021. donijelo zajedničku izjavu u kojoj obznanjuju da će se nastaviti boriti protiv diskriminacije zajednice LGBTIQ, potvrđujući svoju obranu temeljnih prava LGBTIQ osoba (20); |
| --- | --- |

M.

budući da je 17 šefova država ili vlada 24. lipnja 2021. donijelo zajedničku izjavu u kojoj obznanjuju da će se nastaviti boriti protiv diskriminacije zajednice LGBTIQ, potvrđujući svoju obranu temeljnih prava LGBTIQ osoba (20);

| N. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava pozvala zastupnike mađarskog parlamenta da odbiju Prijedlog zakona; budući da je ustvrdila da se Prijedlogom zakona krše prava i identitet LGBTIQ osoba te da se njime ograničava sloboda izražavanja i obrazovanja svih Mađara (21); |
| --- | --- |

N.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava pozvala zastupnike mađarskog parlamenta da odbiju Prijedlog zakona; budući da je ustvrdila da se Prijedlogom zakona krše prava i identitet LGBTIQ osoba te da se njime ograničava sloboda izražavanja i obrazovanja svih Mađara (21);

| O. | budući da su u skladu s Preporukom CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta čelnici država članica Vijeća Europe odgovorni za prosvijećenost, borbu protiv predrasuda i diskriminacije te rad na prihvaćenosti LGBTIQ osoba; |
| --- | --- |

O.

budući da su u skladu s Preporukom CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta čelnici država članica Vijeća Europe odgovorni za prosvijećenost, borbu protiv predrasuda i diskriminacije te rad na prihvaćenosti LGBTIQ osoba;

| P. | budući da je Europski sud za ljudska prava u predmetu Bayev i ostali protiv Rusije presudio da se zakonskim propisom kojim se zabranjuje promicanje homoseksualnosti, poznatim i kao „zakon o homoseksualnoj propagandi”, krši članak 10. (sloboda izražavanja) i članak 14. (zabrana diskriminacije) Europske konvencije o ljudskim pravima i da je stoga posrijedi diskriminacija te da su njime pojačane predrasude prema pripadnicima skupine LGBTIQ, što nije u skladu s vrijednostima demokratskog društva; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europski sud za ljudska prava u predmetu Bayev i ostali protiv Rusije presudio da se zakonskim propisom kojim se zabranjuje promicanje homoseksualnosti, poznatim i kao „zakon o homoseksualnoj propagandi”, krši članak 10. (sloboda izražavanja) i članak 14. (zabrana diskriminacije) Europske konvencije o ljudskim pravima i da je stoga posrijedi diskriminacija te da su njime pojačane predrasude prema pripadnicima skupine LGBTIQ, što nije u skladu s vrijednostima demokratskog društva;

| Q. | budući da je Parlament u više navrata potaknuo države članice da zajamče pravo na sveobuhvatno obrazovanje o seksualnosti, spolu i međuljudskim odnosima koje je znanstveno točno, utemeljeno na dokazima, primjereno dobi i ne sadrži predrasude; budući da su međunarodna tijela za ljudska prava (22), kao što je Vijeće Europe, utvrdila da djeca i mladi imaju pravo na sveobuhvatan spolni odgoj; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Parlament u više navrata potaknuo države članice da zajamče pravo na sveobuhvatno obrazovanje o seksualnosti, spolu i međuljudskim odnosima koje je znanstveno točno, utemeljeno na dokazima, primjereno dobi i ne sadrži predrasude; budući da su međunarodna tijela za ljudska prava (22), kao što je Vijeće Europe, utvrdila da djeca i mladi imaju pravo na sveobuhvatan spolni odgoj;

| R. | budući da se u istraživanju o zajednici LGBT koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava ističe da je više od polovice ispitanika tijekom školovanja redovno ili često čulo odnosno doživjelo negativne komentare ili ponašanje jer se jedan školski kolega/vršnjak percipirao kao LGBTI osoba; budući da se taj udio povećava na 70 % za ispitanike u dobi od 15 do 17 godina, što ukazuje na to da je u kontekstu obrazovanja potrebno tematizirati prihvaćenost i toleranciju; |
| --- | --- |

R.

budući da se u istraživanju o zajednici LGBT koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava ističe da je više od polovice ispitanika tijekom školovanja redovno ili često čulo odnosno doživjelo negativne komentare ili ponašanje jer se jedan školski kolega/vršnjak percipirao kao LGBTI osoba; budući da se taj udio povećava na 70 % za ispitanike u dobi od 15 do 17 godina, što ukazuje na to da je u kontekstu obrazovanja potrebno tematizirati prihvaćenost i toleranciju;

Zakon, njegove odredbe i kršenje prava EU-a

| 1. | najoštrije osuđuje Zakon koji je donio mađarski parlament, a koji predstavlja jasno kršenje vrijednosti, načela i prava EU-a; podsjeća da će se Zakonom u različite mađarske akte uvesti odredbe kojima se krše temeljna prava iz Povelje i Ugovora te zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama i Direktiva o elektroničkoj trgovini); smatra da se Zakonom krši utvrđena pravna stečevina EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja izjavu koju je potpisalo 18 država članica u kojoj se Komisiju poziva na to da poduzme pravne mjere, kao i činjenicu da su predsjednica Komisije i pojedinačni povjerenici osudili Prijedlog zakona; prima na znanje pismo upućeno mađarskom ministru pravosuđa u kojem se do 30. lipnja 2021. traži pojašnjenje i informacije o postavljenim pitanjima; traži od Komisije da objavi taj odgovor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje poziv Komisije na konstruktivnu i lojalnu raspravu s Mađarskom; žali zbog toga što je Zakon ipak proglašen 23. lipnja 2021. unatoč velikom negodovanju međunarodnih organizacija; poziva Komisiju da zbog Zakona odmah poduzme pravne mjere, posebno pokretanjem ubrzanog postupka zbog povrede protiv Mađarske u skladu s člankom 258. UFEU-a; poziva Komisiju da po potrebi upotrijebi sve postupovne alate Suda Europske unije, među ostalim zahtjeve za ubrzani postupak i privremene mjere, uključujući sankcije za nepoštovanje tih mjera; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da u skladu s člankom 259. UFEU-a država članica koja smatra da neka druga država članica nije ispunila neku obvezu temeljem Ugovorâ može predmet uputiti Sudu Europske unije; poziva države članice da u slučaju nedjelovanja Komisije aktiviraju taj članak u vezi s donesenim Zakonom; poziva države članice da Europskom sudu za ljudska prava podnesu međudržavni zahtjev u pogledu aspekata koji nisu obuhvaćeni pravom EU-a; |
| --- | --- |

4.

Postupci iz članka 7. stavka 1. koji su u tijeku

| 5. | naglašava da Zakon nije izolirani primjer, već predstavlja još jedan primjer namjernog i unaprijed smišljenog postupnog ukidanja temeljnih prava u Mađarskoj; naglašava da su organizirane kampanje LGBTIQ fobije i dezinformiranja koje sponzorira država postale sredstvo za političku cenzuru od strane mađarske vlade i smatra da se time krši članak 2. UEU-a; podsjeća na to da je Europska unija proglašena „prostorom slobode za osobe LGBTIQ (23)”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da su kršenja ljudskih prava osoba LGBTIQ dio šireg političkog programa koji dovodi do razbijanja demokracije i vladavine prava, uključujući slobodu medija, te da bi se to trebalo smatrati sustavnim kršenjem članka 2. UEU-a; podsjeća na to da je u rezoluciji Parlamenta od 12. rujna 2018. (24) već izražena zabrinutost u pogledu prava na jednako postupanje i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava snažnu zabrinutost zbog toga što se, otkad je Parlament pokrenuo članak 7. stavak 1., stanje vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj nastavilo pogoršavati; ističe nedostatak djelovanja i odgovornosti Vijeća u tom pogledu tijekom godina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da je portugalsko predsjedništvo održalo prvo saslušanje od 2019. na temelju članka 7. stavka 1. o vladavini prava u Mađarskoj, kao i izjave 18 država članica u kojima se Zakon osuđuje; naglašava, međutim, da dijalog mora proizvesti opipljive rezultate u pogledu mjera kako bi se aktivno pristupilo rješavanju primjera pogoršanja temeljnih prava u Mađarskoj; ponavlja svoj poziv Vijeću da Mađarskoj uputi konkretne preporuke kako se navodi u članku 7. stavku 1. UEU-a, uključujući preporuku o stavljanju tog Zakona izvan snage te da navede rokove za provedbu tih preporuka; poziva slovensko predsjedništvo da održi saslušanje o Mađarskoj u rujnu 2021. i da što prije zakaže glasovanje o preporukama; napominje da su ljudska prava LGBTIQ osoba u zadnjih nekoliko godina postupno ukidana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je 2. ožujka 2021. mađarsko vijeće za medije najavilo pokretanje pravnog postupka protiv medijske skupine RTL Mađarska nakon prijenosa kampanje „Obitelj je obitelj”; smatra da te mjere predstavljaju cenzuru medijskog sadržaja i oglašavanja te se njima krši Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama; naglašava da su brojne televizijske kuće diljem EU-a zajedno s organizacijama civilnog društva, pozvale Komisiju da pokrene postupke zbog povrede prava (25); poziva Komisiju da upotrijebi sve pravne instrumente koji su joj na raspolaganju kako bi riješila pitanje cenzure materijala koji je u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama, u kombinaciji s Poveljom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što pogoršanje slobode medija dovodi do još većeg prebacivanja krivnje i napada na manjine, uključujući pripadnike skupine LGBTIQ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je mađarski temeljni zakon (Ustav) izmijenjen u prosincu 2020. kako bi se navelo da je majka žena, a otac muškarac te da Mađarska štiti pravo djece da utvrde svoj identitet u skladu s njihovim rodnim spolom i njihovo pravo na obrazovanje u skladu s ustavnim identitetom zemlje i sustavom vrijednosti koji se temelji na kršćanskoj kulturi; napominje da, unatoč tome što je obiteljsko pravo u nacionalnoj nadležnosti, izmjena Ustava na taj način, u kombinaciji sa pratećim zakonodavstvom, uključujući Zakon, dovodi do izravnog smanjenja zaštite vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a; napominje da je Venecijanska komisija donijela mišljenje o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament usvojio u prosincu 2020. (26); |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je 18. lipnja 2013. Venecijanska komisija usvojila mišljenje CDL-AD(2013)022-e o pitanju zabrane takozvane „propagande homoseksualnosti” u svjetlu nedavnog zakonodavstva u nekim državama članicama Vijeća Europe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je mađarski parlament donio zakonodavstvo kojim se posvojenje ograničava na bračne parove, čime se osobama koje žive u istospolnim partnerstvima te samohranim i nevjenčanim osobama de facto zabranjuje posvojenje, osim ako ministar obiteljske politike ne izda posebnu dozvolu; naglašava da se potonjim uvjetom nekom članu vlade daje ovlast za donošenje jednostranih odluka u tom pogledu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je usvajanjem članka 33. Združenog zakona iz 2020. de facto zabranjeno pravno priznavanje roda transrodnih i interseksualnih osoba u Mađarskoj, čime se krši njihovo pravo na privatnost i izlaže diskriminaciji, što može imati ozbiljne psihološke posljedice i ograničiti njihovo pravo na aktivno sudjelovanje u civilnom društvu; napominje da je nacionalno tijelo za zaštitu podataka i slobodu informiranja izdalo mišljenje o članku 33., tvrdeći da se njime krši članak 5. stavak 1. točka (d) Opće uredbe o zaštiti podataka (27); podsjeća na to da Komisija dosad nije poduzela mjere za rješavanje tog pitanja; poziva Komisiju da istraži to pitanje i po potrebi poduzme pravne mjere; napominje da, iako mađarski Ustavni sud (28) dijelove Zakona smatra neustavnima, javna tijela još uvijek nisu provela njegovu odluku te i dalje odbijaju zahtjeve čak i ako su oni podneseni prije stupanja na snagu Zakona; napominje da to predstavlja kršenje vladavine prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje odluku tijela za zaštitu potrošača u Budimpešti (29) da izdavačima knjiga naloži tiskanje izjava o ograničenju odgovornosti u dječjim knjigama s duginim obiteljima jer sadrže „ponašanje koje nije u skladu s tradicionalnim rodnim ulogama”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava snažnu zabrinutost zbog sve manjeg prostora za nevladine organizacije u Mađarskoj, uključujući nevladine organizacije LGBTIQ; pozdravlja presudu Suda Europske unije u predmetu C-78/18 (30) u kojoj se navodi da su Zakonom br. LXXVI iz 2017. o transparentnosti organizacija koje primaju potporu iz inozemstva uvedena diskriminirajuća i neopravdana ograničenja za inozemne donacije organizacijama civilnog društva, čime se krše njegove obveze u pogledu slobodnog kretanja kapitala, poštovanja privatnog života, zaštite osobnih podataka i slobode udruživanja; prima na znanje stavljanje tog zakona izvan snage, ali izražava zabrinutost zbog novih ograničenja za financiranje civilnog društva u Mađarskoj, kao što su selektivne revizije Državnog ureda za reviziju i obveza navođenja svih donatora u izvješćima o javnoj koristi koja su javno dostupna; smatra da takva ograničenja nisu ni potrebna ni razmjerna te da nisu u skladu ni sa sudskom praksom Suda Europske unije ni sa zaključcima izvješća o financiranju udruga koje je Venecijanska komisija usvojila na svojoj 118. plenarnoj sjednici održanoj 15. i 16. ožujka 2019.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava svoju nepokolebljivu predanost zaštiti prava djece u EU-u i izvan njega; zauzima stajalište da bi promicanje tolerancije, prihvaćanja i raznolikosti, a ne promicanje LGBTIQ fobije i mržnje, trebalo služiti kao vodeća načela za jamčenje poštovanja najboljih interesa djeteta; u tom pogledu smatra da povezivanje seksualne orijentacije i rodnog identiteta s pedofilijom ili napadima na prava djece pokazuje jasan pokušaj instrumentalizacije jezika ljudskih prava kako bi se provele diskriminirajuće politike; smatra da je to u suprotnosti s međunarodnim načelima i normama ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava zabrinutost zbog činjenice da zakon nalikuje takozvanom ruskom propagandnom zakonu o LGBT zajednici iz 2013., koji je prouzročio ozbiljne štete LGBTIQ zajednici u Rusiji; poziva Komisiju da dodatno istraži financiranje kampanja protiv LGBTIQ-a u EU-u koje očito predstavljaju prijetnju demokraciji i nacionalnoj sigurnosti u EU-u; |
| --- | --- |

18.

Mjere koje Komisija mora poduzeti

| 19. | iznova poziva Komisiju i Vijeće da konačno prepoznaju hitnu potrebu za djelovanjem kako bi se obranile vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a i da priznaju da nijedna država članica ne može izmijeniti svoje zakonodavstvo, uključujući ustavne odredbe, na način da se smanji zaštita tih vrijednosti (31); ističe da je to zabranjeno Ugovorima, kako ih je Sud Europske unije nedavno protumačio u predmetu C-896/19 (32); |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je Zakon u izravnoj suprotnosti sa strategijom Komisije za ravnopravnost LGBTIQ osoba; potiče Komisiju da se pobrine za to da se strategija jednako provodi u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Vijeće i Komisiju da hitno deblokiraju Horizontalnu direktivu o diskriminaciji, koja je u Vijeću blokirana već više od 10 godina (33); |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na to da još nije pružen odgovarajući odgovor na inicijativu Parlamenta o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koji bi trebao biti uređen međuinstitucijskim sporazumom između Parlamenta, Komisije i Vijeća; poziva Komisiju i Vijeće da odmah započnu pregovore s Parlamentom o međuinstitucijskom sporazumu u skladu s člankom 295. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja svoje stajalište o Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, koja je stupila na snagu 1. siječnja 2021. i koja se u cijelosti izravno primjenjuje u Europskoj uniji i svim njezinim državama članicama za sva sredstva iz proračuna EU-a, uključujući sredstva koja su otada dodijeljena preko Instrumenta EU-a za oporavak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava pruža jasnu definiciju vladavine prava koja se mora tumačiti u odnosu na druge vrijednosti Unije, uključujući temeljna prava i nediskriminaciju; smatra da diskriminacija manjina pod pokroviteljstvom države ima izravan učinak na projekte za koje države članice odlučuju hoće li na njih potrošiti sredstva EU-a te stoga izravno utječe na zaštitu financijskih interesa Unije; poziva Komisiju da odmah pokrene postupak iz članka 6. stavka 1. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da postoji ozbiljna sumnja u sposobnost mađarskih vlasti da upravljaju sredstvima EU-a na nediskriminirajući način i u skladu s Poveljom; poziva Komisiju da ocijeni donošenje Zakona u odnosu na horizontalni uvjet za provedbu kako bi se osigurala sukladnost s poveljom Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (34) (Uredba o zajedničkim odredbama): poziva Komisiju da poduzme korake predviđene Uredbom o zajedničkim odredbama u pogledu rashoda povezanih s relevantnim fondovima i da zajamči da sporazum o partnerstvu i programi za Mađarsku za razdoblje 2021.- 2027. ne budu odobreni dok se ne osigura potpuna usklađenost s horizontalnim uvjetom za provedbu u vezi s poštovanjem Povelje, kako je predviđeno člancima Uredbe o zajedničkim odredbama; podsjeća da se svako djelovanje Komisije koje nije u skladu s pravom EU-a može osporiti na Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu usklađenosti nacrta mađarskog plana za oporavak i otpornost s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (35) te s Poveljom; poziva Komisiju i Vijeće da pažljivo analiziraju sve mjere navedene u nacrtu mađarskog plana za oporavak i otpornost te da taj plan odobre samo ako se utvrdi da se njime neće doprinijeti provedbi Zakona, što bi dovelo do toga da proračun EU-a aktivno doprinosi kršenju temeljnih prava u Mađarskoj; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da su prava osoba LGBTIQ ljudska prava; ponavlja svoj poziv državama članicama, posebno Mađarskoj, da osiguraju da postojeće zakonodavstvo o obrazovanju i informacijama koje su dostupne maloljetnicima u potpunosti poštuje temeljna prava utvrđena pravom EU-a i međunarodnim pravom te da zajamče pristup sveobuhvatnom spolnom odgoju i obrazovanju o odnosima koji je znanstveno točan, utemeljen na dokazima, primjeren dobi i u okviru kojega se ne osuđuje; podsjeća da, u svrhu borbe protiv dezinformacija na temelju stereotipa ili pristranosti, objavljene informacije trebaju odražavati raznolikost seksualnih orijentacija, rodnih identiteta i izražavanja te spolnih obilježja; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere za poštovanje obveza o ljudskim pravima u Mađarskoj; poziva institucije EU-a i države članice da se izjasne protiv govora mržnje usmjerenog na osobe LGBTIQ, osobito od strane vlada i političara; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladama i parlamentima država članica, Vijeću, Komisiji i Europskom odboru regija. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(2)  SL C 433, 23.12.2019., str. 66.

(3)  SL C 255, 29.6.2021., str. 7.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0014.

(5)  Presuda od 3. lipnja 2021., Mađarska protiv Parlamenta, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0251.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0089.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0314.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Zakon objavljen u Službenom listu: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_21_3164

(16)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(17)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/Letter%20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgija, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Irska, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Španjolska, Švedska, Latvija, Italija, Grčka, Austrija, Cipar i Portugal,

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  Convention on the Rights of the Child, Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, Report of the UN Special Rapporteur on the Right to Education.

(23)  Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0340.

(25)  Zakon, Mađarska: Organizacije za radiodifuziju diljem Europe duboko su obeshrabrene zakonom protiv osoba LGBTIQ i pozivaju Europsku komisiju da pokrene postupak zbog povrede, Bruxelles, 29. lipnja 2021.

(26)  Hungary – Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020, adopted by the Venice Commission at its 127th Plenary Session, Venice and online, 2. i 3. srpnja 2021. (CDL-AD(2021)029-e).

(27)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument. Sažetak na engleskom jeziku dostupan je na http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Presuda Suda od 18. lipnja 2020., Europska komisija protiv Mađarske, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o uvjetovanosti.

(32)  Presuda Suda od 20. travnja 2021., Repubblika protiv Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Prijedlog direktive Vijeća od 2. srpnja 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426).

(34)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(35)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 7. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Izmjene Poslovnika Europskog parlamenta

Odluka Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o izmjeni članaka 99., 197., 213., 214., 222., 223., 230. i 235. i Priloga V. Poslovnika Europskog parlamenta i o umetanju novog članka 106.a (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0214/2021),

1.

odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu;

2.

| (a) | izmjena članka 213. stavka 1. o rodnoj raznolikosti, koja stupa na snagu na dan otvorenja prvog zasjedanja nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2024. godine; |
| --- | --- |

(a)

izmjena članka 213. stavka 1. o rodnoj raznolikosti, koja stupa na snagu na dan otvorenja prvog zasjedanja nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2024. godine;

| (b) | izmjena članka 223. o predsjedništvima izaslanstava stupa na snagu na dan otvaranja prve sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2024. godine; |
| --- | --- |

(b)

izmjena članka 223. o predsjedništvima izaslanstava stupa na snagu na dan otvaranja prve sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2024. godine;

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

Amandman 1

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 99.

Članak 99.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u odnosu na izvršenje proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbe (EU, Euratom)
  br. 966
  /
  2012
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Financijska uredba”) priložene su ovom Poslovniku. | Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u odnosu na izvršenje proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbe (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Financijska uredba”) priložene su ovom Poslovniku. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u odnosu na izvršenje proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbe (EU, Euratom)
  br. 966
  /
  2012
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Financijska uredba”) priložene su ovom Poslovniku.

br. 966

2012

1

Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u odnosu na izvršenje proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbe (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Financijska uredba”) priložene su ovom Poslovniku.

2018

1046

1

Amandman 2

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 106.a (novi)

Članak 106.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 106.a |
| | Postupak za iznošenje stajališta Parlamenta o osnivanju ili produljenju skrbničkih fondova Unije za vanjska djelovanja |
| | 1.
     
  Ako se Komisija savjetuje s Parlamentom o svojoj namjeri da osnuje ili produlji skrbnički fond za djelovanja za pomoć u nuždi i nakon nje u skladu s člankom 234. stavkom 1. trećim podstavkom ili člankom 234. stavkom 5. prvim podstavkom Financijske uredbe, nadležni odbor sastavlja nacrt preporuka. |
| | Taj nacrt preporuka može uključivati posebne preporuke Komisiji u vezi s pojedinostima skrbničkog fonda, kao što su ciljevi koje bi trebao ostvariti ili način na koji bi trebao djelovati. |
| | Članak 118. stavci od 2. do 6. primjenjuju se mutatis mutandis. |
| | 2.
     
  Ako Komisija zatraži od Parlamenta da odobri nacrt odluke o osnivanju ili produljenju skrbničkog fonda za tematska djelovanja u skladu s člankom 234. stavkom 1. četvrtim podstavkom ili člankom 234. stavkom 5. prvim podstavkom Financijske uredbe, nadležni odbor priprema preporuku za odobrenje ili odbijanje nacrta odluke. |
| | Članak 105. stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis. |
| | 3.
     
  Zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag ili nadležni odbor mogu Parlamentu podnijeti prijedlog rezolucije kojim se od Komisije traži da prekine odobravanje sredstava za određeni skrbnički fond Unije ili da revidira osnivački sporazum u cilju likvidacije skrbničkog fonda Unije, u skladu s člankom 234. stavkom 5. drugim podstavkom Financijske uredbe. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 106.a

Članak 106.a

Postupak za iznošenje stajališta Parlamenta o osnivanju ili produljenju skrbničkih fondova Unije za vanjska djelovanja

Postupak za iznošenje stajališta Parlamenta o osnivanju ili produljenju skrbničkih fondova Unije za vanjska djelovanja

1.
     
  Ako se Komisija savjetuje s Parlamentom o svojoj namjeri da osnuje ili produlji skrbnički fond za djelovanja za pomoć u nuždi i nakon nje u skladu s člankom 234. stavkom 1. trećim podstavkom ili člankom 234. stavkom 5. prvim podstavkom Financijske uredbe, nadležni odbor sastavlja nacrt preporuka.

Taj nacrt preporuka može uključivati posebne preporuke Komisiji u vezi s pojedinostima skrbničkog fonda, kao što su ciljevi koje bi trebao ostvariti ili način na koji bi trebao djelovati.

Taj nacrt preporuka može uključivati posebne preporuke Komisiji u vezi s pojedinostima skrbničkog fonda, kao što su ciljevi koje bi trebao ostvariti ili način na koji bi trebao djelovati.

Članak 118. stavci od 2. do 6. primjenjuju se mutatis mutandis.

Članak 118. stavci od 2. do 6. primjenjuju se mutatis mutandis.

2.
     
  Ako Komisija zatraži od Parlamenta da odobri nacrt odluke o osnivanju ili produljenju skrbničkog fonda za tematska djelovanja u skladu s člankom 234. stavkom 1. četvrtim podstavkom ili člankom 234. stavkom 5. prvim podstavkom Financijske uredbe, nadležni odbor priprema preporuku za odobrenje ili odbijanje nacrta odluke.

Članak 105. stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis.

Članak 105. stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis.

3.
     
  Zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag ili nadležni odbor mogu Parlamentu podnijeti prijedlog rezolucije kojim se od Komisije traži da prekine odobravanje sredstava za određeni skrbnički fond Unije ili da revidira osnivački sporazum u cilju likvidacije skrbničkog fonda Unije, u skladu s člankom 234. stavkom 5. drugim podstavkom Financijske uredbe.

Amandman 3

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 197.

Članak 197.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 197. | Briše se. |
| Prijedlog za proglašavanje predmeta nedopuštenim | |
| 1.
     
  Klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda mogu predložiti da se predmet proglasi nedopuštenim. O tom prijedlogu glasuje se odmah. | |
| Namjera da se predmet proglasi nedopuštenim priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. | |
| 2.
     
  Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 197.

Članak 197.

Briše se.

Briše se.

Prijedlog za proglašavanje predmeta nedopuštenim

Prijedlog za proglašavanje predmeta nedopuštenim

1.
     
  Klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda mogu predložiti da se predmet proglasi nedopuštenim. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

Namjera da se predmet proglasi nedopuštenim priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

Namjera da se predmet proglasi nedopuštenim priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

2.
     
  Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda.

Amandman 4

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 213. – stavak 1.

Članak 213. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 209., te iznova nakon dvije i pol godine, odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta
  ; nije dozvoljeno da predsjedništvo bude sastavljeno isključivo od muškaraca ili isključivo od žena ili da su svi potpredsjednici
  iz iste države članice. | 1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 209., te iznova nakon dvije i pol godine, odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta.
  Predsjednik i prvi potpredsjednik odbora ne smiju biti istog spola. Rodna ravnoteža također se primjenjuje na druge članove Predsjedništva. Nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu
  iz iste države članice. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 209., te iznova nakon dvije i pol godine, odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta
  ; nije dozvoljeno da predsjedništvo bude sastavljeno isključivo od muškaraca ili isključivo od žena ili da su svi potpredsjednici
  iz iste države članice.

1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 209., te iznova nakon dvije i pol godine, odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta.
  Predsjednik i prvi potpredsjednik odbora ne smiju biti istog spola. Rodna ravnoteža također se primjenjuje na druge članove Predsjedništva. Nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu
  iz iste države članice.

Amandman 6

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 214. – stavak 2. – podstavak 4.

Članak 214. – stavak 2. – podstavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene. Navode se u zapisniku sa sjednice odbora. | Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene.
  U slučaju osporavanja odbor glasuje običnom većinom. Te odluke i preporuke
  navode se u zapisniku sa sjednice odbora. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene. Navode se u zapisniku sa sjednice odbora.

Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene.
  U slučaju osporavanja odbor glasuje običnom većinom. Te odluke i preporuke
  navode se u zapisniku sa sjednice odbora.

U slučaju osporavanja odbor glasuje običnom većinom. Te odluke i preporuke

Amandman 7

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 222. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon što Komisija u skladu s člankom
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) objavi
  inicijativu
  građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora: | 1.   Nakon što Komisija u skladu s člankom
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) objavi
  obavijest o inicijativi
  građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon što Komisija u skladu s člankom
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) objavi
  inicijativu
  građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora:

1.   Nakon što Komisija u skladu s člankom
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  Europskog parlamenta i Vijeća (1) objavi
  obavijest o inicijativi
  građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora:

Amandman 8

Amandman 8

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 1. – točka a

Članak 222. – stavak 1. – točka a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka
  11
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  ; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 57.; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(a)

zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka
  11
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  ; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 57.;

11

br. 211

2011

| (a) | zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka
  14. stavka 2
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 57.; |
| --- | --- |

(a)

zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka
  14. stavka 2
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 57.;

14. stavka 2

2019

788

Amandman 9

Amandman 9

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 1. – točka b

Članak 222. – stavak 1. – točka b

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana
  objavljenih
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom 
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(b)

može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana
  objavljenih
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom 
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati.

objavljenih

10

točkom (a)

br. 211

2011

| (b) | može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana
  za koje su obavijesti objavljene
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom 
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati. |
| --- | --- |

(b)

može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana
  za koje su obavijesti objavljene
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom 
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati.

za koje su obavijesti objavljene

14

2019

788

Amandman 10

Amandman 10

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 2. – točka a

Članak 222. – stavak 2. – točka a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | utvrđuje je li Komisija primila
  organizatore
  na odgovarajućoj razini u skladu s člankom 
  10
  . stavkom 1.
  točkom (b)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  ; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(a)

utvrđuje je li Komisija primila
  organizatore
  na odgovarajućoj razini u skladu s člankom 
  10
  . stavkom 1.
  točkom (b)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  ;

organizatore

10

točkom (b)

br. 211

2011

| (a) | utvrđuje je li Komisija primila
  skupinu organizatora
  na odgovarajućoj razini u skladu s člankom
  15
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje je li Komisija primila
  skupinu organizatora
  na odgovarajućoj razini u skladu s člankom
  15
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ;

skupinu organizatora

15

2019

788

Amandman 11

Amandman 11

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 3.

Članak 222. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predsjednik odbora nadležnog za predmet saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 
  9
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  . | 3.   Predsjednik odbora nadležnog za predmet saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 
  13
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.   Predsjednik odbora nadležnog za predmet saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 
  9
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  .

3.   Predsjednik odbora nadležnog za predmet saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 
  13
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  .

Amandman 12

Amandman 12

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 222. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Odbor nadležan za predmet poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u članku
  3
  . stavku
  2
  .
  drugom
  podstavku Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , da na saslušanju predstave inicijativu. | Odbor nadležan za predmet poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u članku
  5
  . stavku
  3
  .
  prvom
  podstavku Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , da na saslušanju predstave inicijativu. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Odbor nadležan za predmet poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u članku
  3
  . stavku
  2
  .
  drugom
  podstavku Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , da na saslušanju predstave inicijativu.

3

2

drugom

br. 211

2011

Odbor nadležan za predmet poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u članku
  5
  . stavku
  3
  .
  prvom
  podstavku Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , da na saslušanju predstave inicijativu.

5

3

prvom

2019

788

Amandman 13

Amandman 13

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222. – stavak 8.

Članak 222. – stavak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Parlament održava raspravu o inicijativi građana
  objavljenoj
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 132. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. | 8.   Parlament održava raspravu o inicijativi građana
  za koju je obavijest objavljena
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 132. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

8.   Parlament održava raspravu o inicijativi građana
  objavljenoj
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom
  10
  . stavkom 1.
  točkom (a)
  Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 132. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

8.   Parlament održava raspravu o inicijativi građana
  za koju je obavijest objavljena
  u odgovarajućem registru u skladu s člankom
  14
  . stavkom 1. Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 132. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

Amandman 14

Amandman 14

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 223. – stavak 3.

Članak 223. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 213. koji se primjenjuje na
  stalne odbore
  . | 3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 213. koji se primjenjuje na
  predsjedništva odbora
  .
  Međutim, članovi predsjedništva izaslanstava biraju se na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 213. koji se primjenjuje na
  stalne odbore
  .

3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 213. koji se primjenjuje na
  predsjedništva odbora
  .
  Međutim, članovi predsjedništva izaslanstava biraju se na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva.

Amandman 15

Amandman 15

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 230. – stavak 1.

Članak 230. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji i u skladu s Uredbom (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi. | 1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji i u skladu s Uredbom (EU)
  2019
  /
  788
  , Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji i u skladu s Uredbom (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi.

1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji i u skladu s Uredbom (EU)
  2019
  /
  788
  , Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi.

Amandman 16

Amandman 16

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 230. – stavak 2.

Članak 230. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom
  4
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom
  9
  . te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 226., 227., 228. i 229. primjenjuju se mutatis mutandis. | 2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom
  6
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom
  13
  . te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 226., 227., 228. i 229. primjenjuju se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom
  4
  . Uredbe (EU)
  br. 211
  /
  2011
  , ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom
  9
  . te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 226., 227., 228. i 229. primjenjuju se mutatis mutandis.

2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom
  6
  . Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom
  13
  . te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 226., 227., 228. i 229. primjenjuju se mutatis mutandis.

Amandman 17

Amandman 17

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 235. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 235. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako Parlament u skladu s člankom
  65
  . stavkom 1. Financijske uredbe odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva. | 1.   Ako Parlament u skladu s člankom
  73
  . stavkom 1. Financijske uredbe odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Ako Parlament u skladu s člankom
  65
  . stavkom 1. Financijske uredbe odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva.

1.   Ako Parlament u skladu s člankom
  73
  . stavkom 1. Financijske uredbe odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva.

Amandman 18

Amandman 18

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog V. – članak 2. – stavak 1.

Prilog V. – članak 2. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Parlament u skladu s financijskom uredbom razmatra izvješće nadležnog odbora o razrješnici do
  30
  .
  travnja
  godine koja slijedi nakon usvajanja godišnjeg izvješća Revizorskog suda. | 1.   Parlament u skladu s financijskom uredbom razmatra izvješće nadležnog odbora o razrješnici do
  15
  .
  svibnja
  godine koja slijedi nakon usvajanja godišnjeg izvješća Revizorskog suda. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Parlament u skladu s financijskom uredbom razmatra izvješće nadležnog odbora o razrješnici do
  30
  .
  travnja
  godine koja slijedi nakon usvajanja godišnjeg izvješća Revizorskog suda.

1.   Parlament u skladu s financijskom uredbom razmatra izvješće nadležnog odbora o razrješnici do
  15
  .
  svibnja
  godine koja slijedi nakon usvajanja godišnjeg izvješća Revizorskog suda.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom)
  br. 966
  /
  2012
  Europskog parlamenta i Vijeća od
  25
  .
  listopada 2012
  . o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i 
  o
   stavljanju izvan snage Uredbe
  Vijeća
  (
  EZ
  , Euratom) br.
  1605
  /
  2002
  (SL L
  298
  ,
  26
  .
  10
  .
  2012
  ., str. 1.).

1

br. 966

2012

25

listopada 2012

o

Vijeća

EZ

1605

2002

298

26

10

2012

(1)  Uredba (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Europskog parlamenta i Vijeća od
  18
  . 
  srpnja 2018
  . o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije
  , o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014
  i 
  Odluke br. 541/2014/EU te o
  stavljanju izvan snage Uredbe (
  EU
  , Euratom) br. 
  966
  /
  2012
  (SL L 
  193
  ,
  30
  .
  7
  .
  2018
  ., str. 1.).

1

2018

1046

18

srpnja 2018

, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014

Odluke br. 541/2014/EU te o

EU

966

2012

193

30

7

2018

(1)  Uredba (EU)
  br. 211
  /
  2011
  Europskog parlamenta i Vijeća od
  16
  .
  veljače 2011
  . o građanskoj inicijativi (SL L
  65
  ,
  11
  .
  3
  .
  2011
  ., str.
  1
  .).

1

br. 211

2011

16

veljače 2011

65

11

3

2011

1

(1)  Uredba (EU)
  2019
  /
  788
  Europskog parlamenta i Vijeća od
  17
  .
  travnja 2019
  . o 
  europskoj
  građanskoj inicijativi (SL L
  130
  ,
  17
  .
  5
  .
  2019
  ., str.
  55
  .).

1

2019

788

17

travnja 2019

europskoj

130

17

5

2019

55

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 6. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Mjere pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije mreže TEN-T ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10537/1/2020 – C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10537/1/2020 – C9-0215/2021),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), Irskog parlamenta i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se navodi da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), Irskog parlamenta i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se navodi da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. veljače 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. veljače 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0277),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A9-0223/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A9-0223/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 269.

(2)  SL C 168, 16.5.2019., str. 91.

(3)  SL C 449, 23.12.2020., str. 576.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Upotreba tehnologija za obradu podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (privremeno odstupanje od Direktive 2002/58/EZ) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 99/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0568),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 16. stavak 2 te članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 16. stavak 2 te članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0288/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0258/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0258/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 10, 11.1.2021., str. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom odstupanju od određenih odredbi Direktive 2002/58/EZ u pogledu tehnologija koje pružatelji brojevno neovisnih interpersonalnih komunikacijskih usluga upotrebljavaju za obradu osobnih i drugih podataka u svrhu borbe protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1232)

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Priznavanje svjedodžbi trećih zemalja u unutarnjoj plovidbi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 99/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0071),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0026/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0210/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0210/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/2397 u pogledu prijelaznih mjera za priznavanje svjedodžbi trećih zemalja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/1233)

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Nacrt izmjene proračuna br. 3/2021: višak iz financijske godine 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se unosi višak iz financijske godine 2020. (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2021 koji je Komisija usvojila 15. travnja 2021. (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2021 koji je Komisija usvojila 15. travnja 2021. (COM(2021)0270),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021 koje je Vijeće usvojilo 21. lipnja 2021. i istoga dana proslijedilo Europskom parlamentu (09904/2021 – C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021 koje je Vijeće usvojilo 21. lipnja 2021. i istoga dana proslijedilo Europskom parlamentu (09904/2021 – C9-0232/2021),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0218/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0218/2021),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 3/2021 unos viška iz financijske godine 2020. u iznosu od 1 768 617 610 EUR u proračun za 2021. godinu; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 3/2021 unos viška iz financijske godine 2020. u iznosu od 1 768 617 610 EUR u proračun za 2021. godinu;

| B. | budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 1 647,3 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 121,3 milijuna EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 1 647,3 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 121,3 milijuna EUR;

| C. | budući da je, kad je riječ o prihodima, višak uglavnom posljedica naplaćenih carina, iznos kojih je bio veći od očekivanog; |
| --- | --- |

C.

budući da je, kad je riječ o prihodima, višak uglavnom posljedica naplaćenih carina, iznos kojih je bio veći od očekivanog;

| D. | budući da su, kada je riječ o rashodima, izvršena plaćanja Komisije 2020. bila manja od predviđenog za 100,98 milijuna EUR (od čega 61,7 milijun EUR u okviru naslova 5. – Administracija, što se može pripisati utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na službena putovanja, sastanke, stažiranja i zapošljavanje), dok su izvršena plaćanja drugih institucija bila manja od predviđenog za 120,38 milijuna EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da su, kada je riječ o rashodima, izvršena plaćanja Komisije 2020. bila manja od predviđenog za 100,98 milijuna EUR (od čega 61,7 milijun EUR u okviru naslova 5. – Administracija, što se može pripisati utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na službena putovanja, sastanke, stažiranja i zapošljavanje), dok su izvršena plaćanja drugih institucija bila manja od predviđenog za 120,38 milijuna EUR;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 3/2021 koji je podnijela Komisija i koji se odnosi isključivo na unošenje viška iz 2020. godine u iznosu od 1 768 617 610 EUR u proračun, u skladu s člankom 18. stavkom 3. Financijske uredbe, i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoje stajalište da bi sva raspoloživa sredstva i sve neiskorištene novčane iznose u proračunu Unije, uključujući višak, trebalo upotrijebiti za brzo pružanje financijske pomoći onima koji su najviše pogođeni pandemijom bolesti COVID-19; u tom kontekstu poziva države članice da očekivana smanjenja doprinosa na temelju BND-a zbog viška iz 2020. u potpunosti usmjere za financiranje mjera za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 te za oporavak i otpornost Unije kako bi se sredstva raspodijelila na najbolji mogući način; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 2/2021 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Agencija Europske unije za temeljna prava ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2022/C 99/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (09827/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (09827/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0243/2021),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 52. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 52. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0227/2021),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Interbus ugovor: Protokol u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima (Interbus ugovor) u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 99/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11441/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11441/2020),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima (Interbus ugovor) u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima (11442/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima (Interbus ugovor) u vezi s međunarodnim linijskim i posebnim linijskim prijevozom putnika običnim i putničkim autobusima (11442/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0027/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0176/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0176/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Fond za unutarnju sigurnost ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06488/1/2021 – C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06488/1/2021 – C9-0227/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0472),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0221/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0221/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 189.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 451.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06975/3/2021 – C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06975/3/2021 – C9-0224/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0390),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. i članak 42., članak 43. stavak 2., članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2., članak 173. stavak 3., članak 175., članak 188., članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2., članak 195. stavak 2. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. i članak 42., članak 43. stavak 2., članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2., članak 173. stavak 3., članak 175., članak 188., članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2., članak 195. stavak 2. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A9-0222/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A9-0222/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje zajedničku izjavu Vijeća i Komisije kao i izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 110, 22.3.2019., str. 104.

(2)  SL C 361, 5.10.2018., str. 9.

(3)  SL C 116, 31.3.2021., str. 81.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Europski parlament, Vijeće i Komisija potvrđuju potrebu za ostvarivanjem hitnog napretka u djelovanju u području zaštite i očuvanja morskih i obalnih ekosustava i biološke raznolikosti. Tri institucije slažu se da će za rješavanje problema gubitka biološke raznolikosti, zaštitu i obnovu ekosustavâ i/ili njihovo održavanje u dobrom stanju biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja na nacionalnoj i europskoj razini te da bi znatan dio rashoda EFPRA-a trebalo uložiti u biološku raznolikost. Tri institucije slažu se da će Komisija u kontekstu izrade programa EFPRA-e za razdoblje 2021. – 2027. surađivati s državama članicama kako bi se ostvarila ukupna ambicija u pogledu potrošnje povezane s biološkom raznolikosti istaknuta u uvodnoj izjavi 15.

Zajednička izjava Vijeća i Komisije

Vijeće i Komisija i dalje su predani nastojanju da se izbjegne prekid ribolovnih aktivnosti u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu time što teže pravodobnoj obnovi sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolâ o njihovoj provedbi.

Izjava Komisije

Komisija se slaže s time da su za sva ribarska plovila Unije prihvatljiva ulaganja u plovilo povezana s kontrolom i izvršenjem ribarstva, bez obzira na to jesu li obvezna ili ne. Komisija smatra da će se tim ulaganjima državama članicama omogućiti da u potpunosti iskoriste financijska sredstva dostupna u EFPRA-u za kontrolu i izvršenje kako bi ispunile svoje obveze na temelju Uredbe o kontroli i ostalih pravila u okviru zajedničke ribarstvene politike te da znatno poboljšaju kulturu poštovanja propisa u sektoru ribarstva. Komisija usto očekuje da će, u kontekstu aktualne revizije Uredbe o kontroli, Europski parlament i Vijeće u skladu s prijedlogom Komisije poduprijeti modernizaciju postojećih kontrolnih alata i upotrebu novih tehnologija. To prije svega znači uvođenje pametnih rješenja za praćenje i izvješćivanje o ulovu malih plovila, ugradnju sustavâ za stalno praćenje snage motora, prelazak na potpuno digitalizirane sustave sljedivosti koji obuhvaćaju sve proizvode ribarstva (svježe, zamrznute i prerađene) te uvođenje obveznih sustava daljinskog elektroničkog praćenja na ribarskim plovilima na temelju procjene rizika kao jedinog djelotvornog načina kontrole primjene obveze iskrcavanja te usputnog ulova i odbacivanja osjetljivih vrsta.

Izjava Komisije

Komisija prima na znanje poteškoće na koje se dosad naišlo pri dodjeli državnih potpora za obnovu flota u najudaljenijim regijama. Komisija će u cilju održivog razvoja tih regija nastojati pomoći državama članicama da poboljšaju prikupljanje znanstvenih podataka potrebnih za ispunjavanje uvjeta prihvatljivosti utvrđenih u smjernicama o državnim potporama kako bi se olakšala primjena Smjernica za ispitivanje državnih potpora u sektoru ribarstva i akvakulture u najudaljenijim regijama.

Izjava Komisije

U kontekstu izrade programa EFPRA-e za razdoblje 2021. – 2027. Komisija aktivno će poticati države članice da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste mjere iz svojih programa, prije svega na temelju članka 25. (zaštita biološke raznolikosti i ekosustavâ), kako bi ostvarile ukupnu ambiciju osiguravanja godišnjih rashoda u okviru VFO-a za rješavanje problema gubitka biološke raznolikosti, zaštite i obnove ekosustavâ te održavanja ekosustavâ u dobrim uvjetima kako slijedi: 7,5 % godišnjih rashoda u okviru VFO-a za ciljeve biološke raznolikosti u 2024. i 10 % godišnjih rashoda u okviru VFO-a za ciljeve biološke raznolikosti u 2026. i 2027. Komisija će redovito pratiti razinu tih rashoda na temelju ukupnih prihvatljivih rashoda koje su upravljačkom tijelu prijavili korisnici i na temelju podataka koje je dostavila država članica. Ako se praćenjem pokaže nedovoljan napredak prema postizanju ukupne ambicije, Komisija će na godišnjem preglednom sastanku aktivno surađivati s državama članicama na donošenju korektivnih mjera, uključujući izmjenu programa.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Uspostava Fonda za azil, migracije i integraciju ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06486/2/2021 – C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06486/2/2021 – C9-0225/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0471),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0224/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 184.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 356.

---

srijeda, 7. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost: dodjela provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje značenja izraza iz određenih odredaba te direktive *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu dodjele provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje značenja izraza iz određenih odredaba te direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 99/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0749),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0002/2021),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podnesenog u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podnesenog u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0201/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0201/2021),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Uspostavljanje Instrumenta za povezivanje Europe ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06115/2/2021 – C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06115/2/2021 – C9-0214/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0438),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su nadležni odbori odobrili u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su nadležni odbori odobrili u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A9-0219/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A9-0219/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 191.

(2)  SL C 461, 21.12.2018., str. 173.

(3)  SL C 158, 30.4.2021., str. 884.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

Mjere potrebne za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2022/C 99/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09399/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09399/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 2. prvim stavkom Protokola br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 2. prvim stavkom Protokola br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (C9-0242/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za proračune (A9-0229/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za proračune (A9-0229/2021),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

(Savjetovanje)

(2022/C 99/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2020)0321),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 2. drugi stavak, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 2. drugi stavak, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0216/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0228/2021),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Vizni informacijski sustav (VIS): obrada viza ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EZ) br. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 i (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP, u svrhu reforme viznog informacijskog sustava (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05950/1/2021 – C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05950/1/2021 – C9-0198/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 25. rujna 2020. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli zakonodavni postupak i postupa na toj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 25. rujna 2020. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli zakonodavni postupak i postupa na toj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članke 67. i 40. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 67. i 40. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0207/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 154.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 286.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Vizni informacijski sustav (VIS): uvjeti za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe VIS-a ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe viznog informacijskog sustava (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05951/1/2021– C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05951/1/2021– C9-0199/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 25. rujna 2020. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli zakonodavni postupak i postupa na toj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 25. rujna 2020. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli zakonodavni postupak i postupa na toj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0208/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon što se provjeri jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 154.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 286.

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Fond za integrirano upravljanje granicama: Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza 2021. – 2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 99/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06487/2/2021 – C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06487/2/2021 – C9-0226/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0473),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0220/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0220/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 184.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 406.

---

četvrtak, 8. srpnja 2021.

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Europska agencija za lijekove ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 99/43)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je rizike koje za ljudsko zdravlje predstavljaju prekomjerno iskorištavanje divlje faune i flore i drugih prirodnih resursa te ubrzan gubitak bioraznolikosti na Zemlji. Otprilike 70 % novih bolesti i gotovo sve poznate pandemije (gripa, HIV/AIDS i COVID-19) jesu zoonoze. Broj tih bolesti povećao se u proteklih 60 godina na svjetskoj razini i sve je više zoonotskih patogena koji su posljedica ljudskog djelovanja i njegova ekološkog otiska. Promjene u upotrebi zemljišta, krčenje šuma, urbanizacija, proširenje i intenzifikacija poljoprivrede, trgovina divljom faunom i florom te obrasci potrošnje drastično pridonose tom povećanju. Zoonotski patogeni mogu biti bakterijski, virusni ili parazitski, ili mogu sadržavati neuobičajene agense, uz mogućnost širenja na ljude izravnim kontaktom, hranom, vodom ili okolišem. Neke bolesti, kao što je HIV/AIDS, počnu kao zoonoza, ali kasnije mutiraju u sojeve koji se pojavljuju isključivo u ljudi. Druge zoonoze mogu prouzročiti opetovano izbijanje bolesti, kao što su bolest virusa ebole i salmoneloza. Druge, pak, potencijalno mogu izazvati globalne pandemije, kao što je koronavirus koji uzrokuje bolest COVID-19. Prema Međuvladinoj znanstveno-političkoj platformi o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), procjenjuje se da u sisavaca i ptica domaćina postoji 1,7  milijuna trenutačno neotkrivenih virusa. Od tih virusa između 631 000 i 827 000 moglo bi biti zarazno za ljude. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je rizike koje za ljudsko zdravlje predstavljaju prekomjerno iskorištavanje divlje faune i flore i drugih prirodnih resursa te ubrzan gubitak bioraznolikosti na Zemlji. Otprilike 70 % novih bolesti i gotovo sve poznate pandemije (gripa, HIV/AIDS i COVID-19) jesu zoonoze. Broj tih bolesti povećao se u proteklih 60 godina na svjetskoj razini i sve je više zoonotskih patogena koji su posljedica ljudskog djelovanja i njegova ekološkog otiska. Promjene u upotrebi zemljišta, krčenje šuma, urbanizacija, proširenje i intenzifikacija poljoprivrede, trgovina divljom faunom i florom te obrasci potrošnje drastično pridonose tom povećanju. Zoonotski patogeni mogu biti bakterijski, virusni ili parazitski, ili mogu sadržavati neuobičajene agense, uz mogućnost širenja na ljude izravnim kontaktom, hranom, vodom ili okolišem. Neke bolesti, kao što je HIV/AIDS, počnu kao zoonoza, ali kasnije mutiraju u sojeve koji se pojavljuju isključivo u ljudi. Druge zoonoze mogu prouzročiti opetovano izbijanje bolesti, kao što su bolest virusa ebole i salmoneloza. Druge, pak, potencijalno mogu izazvati globalne pandemije, kao što je koronavirus koji uzrokuje bolest COVID-19. Prema Međuvladinoj znanstveno-političkoj platformi o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), procjenjuje se da u sisavaca i ptica domaćina postoji 1,7  milijuna trenutačno neotkrivenih virusa. Od tih virusa između 631 000 i 827 000 moglo bi biti zarazno za ljude.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Kao što je to prepoznala Svjetska zdravstvena organizacija, mnogi mikrobi uzrokuju zaraze i u životinja i u ljudi pa se problem ne može spriječiti ili ukloniti naporima u samo jednom sektoru. Bolesti se mogu prenositi s čovjeka na životinje ili obrnuto pa se moraju rješavati u obje vrste, iskorištavajući moguće sinergije u istraživanju i liječenju. Pandemija bolesti COVID-19 jasan je primjer potrebe za jačanjem provedbe pristupa „Jedno zdravlje” u Uniji radi postizanja boljih javnozdravstvenih ishoda jer je, kako se navodi u programu „EU za zdravlje”, uspostavljenom Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)
  , ljudsko zdravlje povezano sa životinjskim zdravljem i okolišem pa se u djelovanjima za suzbijanje prijetnji za zdravlje moraju uzeti u obzir te tri dimenzije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Kao što je to prepoznala Svjetska zdravstvena organizacija, mnogi mikrobi uzrokuju zaraze i u životinja i u ljudi pa se problem ne može spriječiti ili ukloniti naporima u samo jednom sektoru. Bolesti se mogu prenositi s čovjeka na životinje ili obrnuto pa se moraju rješavati u obje vrste, iskorištavajući moguće sinergije u istraživanju i liječenju. Pandemija bolesti COVID-19 jasan je primjer potrebe za jačanjem provedbe pristupa „Jedno zdravlje” u Uniji radi postizanja boljih javnozdravstvenih ishoda jer je, kako se navodi u programu „EU za zdravlje”, uspostavljenom Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)
  , ljudsko zdravlje povezano sa životinjskim zdravljem i okolišem pa se u djelovanjima za suzbijanje prijetnji za zdravlje moraju uzeti u obzir te tri dimenzije.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19
  pokazuje da bi Unija trebala biti
  učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i medicinskih proizvoda te u donošenju medicinskih protumjera za uklanjanje prijetnji javnom zdravlju. Sposobnost Unije da to učini ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje odgovorom Unije na pandemiju, ali i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije za izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje utječe na većinu država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19
  pokazuje da bi Unija trebala biti
  učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i medicinskih proizvoda te u donošenju medicinskih protumjera za uklanjanje prijetnji javnom zdravlju. Sposobnost Unije da to učini ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje odgovorom Unije na pandemiju, ali i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije za izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje utječe na većinu država članica.

| (2) | Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19
  također je ukazalo na poteškoće Unije i država članica u suočavanju s takvom izvanrednom situacijom u području javnog zdravlja te je pokazalo nužnost jačanja uloge Unije kako bi već u ranoj fazi bila
  učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i medicinskih proizvoda te u donošenju medicinskih protumjera za uklanjanje prijetnji javnom zdravlju
  te na usklađen način osigurala suradnju i koordinaciju između Unije, nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela, industrije i drugih sudionika u lancima opskrbe, uključujući zdravstvene radnike. Unija treba dati veći prioritet zdravlju, osigurati kontinuirano pružanje najsuvremenijih zdravstvenih usluga i biti spremna za suočavanje s epidemijama i drugim prijetnjama zdravlju
  . Sposobnost Unije da to učini ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje odgovorom Unije na pandemiju,
  neodgovarajućih ovlasti i resursa njezinih zdravstvenih agencija,
  ali i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije
  i država članica
  za izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje utječe na većinu država članica. |
| --- | --- |

(2)

Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19
  također je ukazalo na poteškoće Unije i država članica u suočavanju s takvom izvanrednom situacijom u području javnog zdravlja te je pokazalo nužnost jačanja uloge Unije kako bi već u ranoj fazi bila
  učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i medicinskih proizvoda te u donošenju medicinskih protumjera za uklanjanje prijetnji javnom zdravlju
  te na usklađen način osigurala suradnju i koordinaciju između Unije, nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela, industrije i drugih sudionika u lancima opskrbe, uključujući zdravstvene radnike. Unija treba dati veći prioritet zdravlju, osigurati kontinuirano pružanje najsuvremenijih zdravstvenih usluga i biti spremna za suočavanje s epidemijama i drugim prijetnjama zdravlju
  . Sposobnost Unije da to učini ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje odgovorom Unije na pandemiju,
  neodgovarajućih ovlasti i resursa njezinih zdravstvenih agencija,
  ali i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije
  i država članica
  za izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje utječe na većinu država članica.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Nestašice imaju različite i složene temeljne uzroke koje je potrebno dodatno proučiti, razumjeti i analizirati zajedno sa svim dionicima kako bi se moglo pristupiti njihovom rješavanju na sveobuhvatan način. Bolje razumijevanje nestašice trebalo bi uključivati prepoznavanje uskih grla u lancu opskrbe. U konkretnom slučaju pandemije bolesti COVID-19 nedostatak adjuvantnih terapija za tu bolest imao je niz uzroka, od poteškoća u proizvodnji u trećim zemljama do logističkih ili proizvodnih poteškoća u Uniji, dok je do nestašice cjepiva došlo zbog manje uobičajenog razloga, tj. neočekivano visoke i rastuće potražnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Nestašice imaju različite i složene temeljne uzroke koje je potrebno dodatno proučiti, razumjeti i analizirati zajedno sa svim dionicima kako bi se moglo pristupiti njihovom rješavanju na sveobuhvatan način. Bolje razumijevanje nestašice trebalo bi uključivati prepoznavanje uskih grla u lancu opskrbe. U konkretnom slučaju pandemije bolesti COVID-19 nedostatak adjuvantnih terapija za tu bolest imao je niz uzroka, od poteškoća u proizvodnji u trećim zemljama do logističkih ili proizvodnih poteškoća u Uniji, dok je do nestašice cjepiva došlo zbog manje uobičajenog razloga, tj. neočekivano visoke i rastuće potražnje.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Često složeni lanci
  opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranje granica kojim se ometa slobodno kretanje takve robe
  te
  nesigurnost povezana s njihovom ponudom i potražnjom u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Često složeni lanci
  opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranje granica kojim se ometa slobodno kretanje takve robe
  te
  nesigurnost povezana s njihovom ponudom i potražnjom u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji.

| (3) | Poremećaji u često složenim lancima
  opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranje granica kojim se ometa slobodno kretanje takve robe, nesigurnost povezana s njihovom ponudom i potražnjom u kontekstu pandemije bolesti COVID-19
  i nedovoljna proizvodnja određenih osnovnih lijekova ili kemijskih djelatnih tvari u Uniji
  doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji
  s teškim posljedicama za njezine građane
  . |
| --- | --- |

(3)

Poremećaji u često složenim lancima
  opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranje granica kojim se ometa slobodno kretanje takve robe, nesigurnost povezana s njihovom ponudom i potražnjom u kontekstu pandemije bolesti COVID-19
  i nedovoljna proizvodnja određenih osnovnih lijekova ili kemijskih djelatnih tvari u Uniji
  doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji
  s teškim posljedicama za njezine građane
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Rješavanje
  problema
  nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta, što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta (11) i rasprava održanih tijekom nedavnih predsjedanja Vijećem Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Rješavanje
  problema
  nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta, što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta (11) i rasprava održanih tijekom nedavnih predsjedanja Vijećem Europske unije.

| (4) | Rješavanje nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta
  koji, međutim, nije ostvaren
  , što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta (11) i rasprava održanih tijekom nedavnih predsjedanja Vijećem Europske unije. |
| --- | --- |

(4)

Rješavanje nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta
  koji, međutim, nije ostvaren
  , što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta (11) i rasprava održanih tijekom nedavnih predsjedanja Vijećem Europske unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Nestašice lijekova predstavljaju sve veću prijetnju javnom zdravlju te ozbiljno utječu na zdravstvene sustave i na pravo pacijenata na pristup odgovarajućem liječenju. Povećana globalna potražnja pogoršana pandemijom bolesti COVID-19 dovela je do daljnjih nestašica lijekova, slabeći zdravstvene sustave u državama članicama i uzrokujući znatne rizike za zdravlje pacijenata i njihovu skrb, posebno u pogledu napredovanja bolesti i pogoršanja simptoma, duljih odgađanja ili prekida skrbi ili terapije, duljih hospitalizacija, povećane izloženosti krivotvorenim lijekovima, medikacijskih pogreški, negativnih učinaka kao rezultata zamjene nedostupnih lijekova alternativnim lijekovima, znatnih psihičkih tegoba i povećanja troškova u sustavu zdravstvene zaštite. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Nestašice lijekova predstavljaju sve veću prijetnju javnom zdravlju te ozbiljno utječu na zdravstvene sustave i na pravo pacijenata na pristup odgovarajućem liječenju. Povećana globalna potražnja pogoršana pandemijom bolesti COVID-19 dovela je do daljnjih nestašica lijekova, slabeći zdravstvene sustave u državama članicama i uzrokujući znatne rizike za zdravlje pacijenata i njihovu skrb, posebno u pogledu napredovanja bolesti i pogoršanja simptoma, duljih odgađanja ili prekida skrbi ili terapije, duljih hospitalizacija, povećane izloženosti krivotvorenim lijekovima, medikacijskih pogreški, negativnih učinaka kao rezultata zamjene nedostupnih lijekova alternativnim lijekovima, znatnih psihičkih tegoba i povećanja troškova u sustavu zdravstvene zaštite.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je problem nestašice određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je razotkrila strukturna ograničenja sposobnosti Unije da brzo i učinkovito
  reagira
  na takve izazove tijekom kriza u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je problem nestašice određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je razotkrila strukturna ograničenja sposobnosti Unije da brzo i učinkovito
  reagira
  na takve izazove tijekom kriza u području javnog zdravlja.

| (5) | Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je
  već postojeći
  problem nestašice određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je razotkrila
  vanjsku ovisnost Unije u pogledu domaće proizvodnje lijekova i medicinskih proizvoda, nekoordinaciju i
  strukturna ograničenja sposobnosti Unije
  i država članica
  da brzo i učinkovito
  reagiraju
  na takve izazove tijekom kriza u području javnog zdravlja
  te potrebu za aktivnijim i većim sudjelovanjem europskih institucija koje se bave zdravljem europskih građana, nužnost podupiranja i jačanja industrijske strukture odgovarajućim politikama kao i nužnost aktivnijeg i proširenog sudjelovanja institucija, tijela, ureda i agencija Unije u rješavanju pitanja zdravlja građana Unije
  . |
| --- | --- |

(5)

Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je
  već postojeći
  problem nestašice određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je razotkrila
  vanjsku ovisnost Unije u pogledu domaće proizvodnje lijekova i medicinskih proizvoda, nekoordinaciju i
  strukturna ograničenja sposobnosti Unije
  i država članica
  da brzo i učinkovito
  reagiraju
  na takve izazove tijekom kriza u području javnog zdravlja
  te potrebu za aktivnijim i većim sudjelovanjem europskih institucija koje se bave zdravljem europskih građana, nužnost podupiranja i jačanja industrijske strukture odgovarajućim politikama kao i nužnost aktivnijeg i proširenog sudjelovanja institucija, tijela, ureda i agencija Unije u rješavanju pitanja zdravlja građana Unije
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen prostor za brzo povećanje proizvodnog kapaciteta te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima
  negativno su utjecali na opskrbu
  . Zbog navedenih problema u proizvodnju tih proizvoda uključeni
  su
  novi subjekti, što je potom dovelo do zastoja u ocjenjivanju sukladnosti, kao i do pojave nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih proizvoda. Stoga je primjereno uspostaviti dugoročne strukture unutar odgovarajućeg tijela Unije kako bi se
  osiguralo
  praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje
  su posljedica
  izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen prostor za brzo povećanje proizvodnog kapaciteta te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima
  negativno su utjecali na opskrbu
  . Zbog navedenih problema u proizvodnju tih proizvoda uključeni
  su
  novi subjekti, što je potom dovelo do zastoja u ocjenjivanju sukladnosti, kao i do pojave nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih proizvoda. Stoga je primjereno uspostaviti dugoročne strukture unutar odgovarajućeg tijela Unije kako bi se
  osiguralo
  praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje
  su posljedica
  izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

| (6) | Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen prostor za brzo povećanje proizvodnog kapaciteta te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima
  doveli su ozbiljnih poteškoća u opskrbi, a ponekad i ozbiljnih nestašica zaliha, i prouzročili međusobno natjecanje država članica u nastojanjima da odgovore na legitimne potrebe svojih građana, što je pridonijelo neusklađenim djelovanjima na nacionalnim razinama, kao što su gomilanje i stvaranje zaliha
  . Zbog navedenih problema u 
  žurnu
  proizvodnju tih proizvoda
  dodatno su
  uključeni novi subjekti, što je potom dovelo do zastoja u ocjenjivanju sukladnosti, kao i do pojave
  precijenjenih,
  nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih proizvoda. Stoga je primjereno
  i hitno
  uspostaviti dugoročne strukture unutar odgovarajućeg tijela Unije kako bi se
  osigurali pouzdanija i učinkovitija koordinacija i
  praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje
  se mogu pojaviti tijekom
  izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  te pojačan i rani dijalog s industrijom medicinske opreme i medicinskim djelatnicima radi sprečavanja i ublažavanja tih nestašica
  . |
| --- | --- |

(6)

Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen prostor za brzo povećanje proizvodnog kapaciteta te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima
  doveli su ozbiljnih poteškoća u opskrbi, a ponekad i ozbiljnih nestašica zaliha, i prouzročili međusobno natjecanje država članica u nastojanjima da odgovore na legitimne potrebe svojih građana, što je pridonijelo neusklađenim djelovanjima na nacionalnim razinama, kao što su gomilanje i stvaranje zaliha
  . Zbog navedenih problema u 
  žurnu
  proizvodnju tih proizvoda
  dodatno su
  uključeni novi subjekti, što je potom dovelo do zastoja u ocjenjivanju sukladnosti, kao i do pojave
  precijenjenih,
  nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih proizvoda. Stoga je primjereno
  i hitno
  uspostaviti dugoročne strukture unutar odgovarajućeg tijela Unije kako bi se
  osigurali pouzdanija i učinkovitija koordinacija i
  praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje
  se mogu pojaviti tijekom
  izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  te pojačan i rani dijalog s industrijom medicinske opreme i medicinskim djelatnicima radi sprečavanja i ublažavanja tih nestašica
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Pandemija bolesti COVID-19 i zdravstvena kriza koja je uslijedila razotkrile su potrebu za koordiniranijim pristupom Unije upravljanju krizama. Iako procjena učinka nije provedena jer je situacija bila izvanredna, trebalo bi osigurati dodjelu dostatnih sredstava u obliku ljudskih i financijskih resursa, uzimajući u obzir posebnosti zdravstvenog sektora u različitim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Pandemija bolesti COVID-19 i zdravstvena kriza koja je uslijedila razotkrile su potrebu za koordiniranijim pristupom Unije upravljanju krizama. Iako procjena učinka nije provedena jer je situacija bila izvanredna, trebalo bi osigurati dodjelu dostatnih sredstava u obliku ljudskih i financijskih resursa, uzimajući u obzir posebnosti zdravstvenog sektora u različitim državama članicama.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja
  i
  nuspojava uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće. Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno
  riješiti
  problem nestašica te
  ojačati
  i 
  formalizirati
  praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja
  i
  nuspojava uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće. Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno
  riješiti
  problem nestašica te
  ojačati
  i 
  formalizirati
  praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda.

| (7) | Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  , pogoršati posljedice za javno zdravlje i dovesti do potrebe za uspostavom privremenih mehanizama transparentnosti i odobravanja izvoza
  . Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja, nuspojava
  i smrtnog ishoda
  uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće
  ili onemogućiti njihovu zaštitu tijekom obavljanja zadaća, što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, uz ozbiljne posljedice za zdravlje zdravstvenih djelatnika
  . Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno
  imati odgovarajući okvir na razini Unije za koordinaciju odgovora država članica kako bi se riješio
  problem nestašica te
  ojačalo
  i 
  formaliziralo
  praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda
  na najučinkovitiji način kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebnih opterećenja za dionike koji bi mogli iscrpiti resurse i prouzročiti dodatna kašnjenja
  . |
| --- | --- |

(7)

Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  , pogoršati posljedice za javno zdravlje i dovesti do potrebe za uspostavom privremenih mehanizama transparentnosti i odobravanja izvoza
  . Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja, nuspojava
  i smrtnog ishoda
  uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće
  ili onemogućiti njihovu zaštitu tijekom obavljanja zadaća, što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, uz ozbiljne posljedice za zdravlje zdravstvenih djelatnika
  . Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno
  imati odgovarajući okvir na razini Unije za koordinaciju odgovora država članica kako bi se riješio
  problem nestašica te
  ojačalo
  i 
  formaliziralo
  praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda
  na najučinkovitiji način kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebnih opterećenja za dionike koji bi mogli iscrpiti resurse i prouzročiti dodatna kašnjenja
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja trebalo bi razviti sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju ta izvanredna stanja i što prije ih staviti na raspolaganje
  u Uniji
  . Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je i nedostatnu razinu koordinacije i donošenja odluka kad je riječ o multinacionalnim kliničkim ispitivanjima te pružanja savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili izvan odobrenih indikacija, što uzrokuje kašnjenja u prihvaćanju rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja trebalo bi razviti sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju ta izvanredna stanja i što prije ih staviti na raspolaganje
  u Uniji
  . Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je i nedostatnu razinu koordinacije i donošenja odluka kad je riječ o multinacionalnim kliničkim ispitivanjima te pružanja savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili izvan odobrenih indikacija, što uzrokuje kašnjenja u prihvaćanju rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova.

| (8) | Za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja trebalo bi
  , osobito zajedničkim naporima javnih tijela, privatnog sektora i akademske zajednice, identificirati,
  razviti sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju ta izvanredna stanja i što prije ih staviti na raspolaganje
  građanima Unije
  . Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je i nedostatnu razinu koordinacije i donošenja odluka kad je riječ o multinacionalnim kliničkim ispitivanjima te pružanja savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili izvan odobrenih indikacija, što uzrokuje kašnjenja u prihvaćanju rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova. |
| --- | --- |

(8)

Za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja trebalo bi
  , osobito zajedničkim naporima javnih tijela, privatnog sektora i akademske zajednice, identificirati,
  razviti sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju ta izvanredna stanja i što prije ih staviti na raspolaganje
  građanima Unije
  . Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je i nedostatnu razinu koordinacije i donošenja odluka kad je riječ o multinacionalnim kliničkim ispitivanjima te pružanja savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili izvan odobrenih indikacija, što uzrokuje kašnjenja u prihvaćanju rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, uključujući dogovore o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Europske agencije za lijekove („Agencija”), nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica, kako bi se postigao cilj stavljanja na raspolaganje sigurnih i djelotvornih lijekova za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobravanje metoda liječenja i cjepiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, uključujući dogovore o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Europske agencije za lijekove („Agencija”), nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica, kako bi se postigao cilj stavljanja na raspolaganje sigurnih i djelotvornih lijekova za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobravanje metoda liječenja i cjepiva.

| (9) | Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, uključujući dogovore o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Europske agencije za lijekove („Agencija”), nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača
  ili drugih subjekata u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima
  i država članica, kako bi se postigao cilj stavljanja na raspolaganje sigurnih i djelotvornih lijekova za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobravanje metoda liječenja i cjepiva. |
| --- | --- |

(9)

Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, uključujući dogovore o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Europske agencije za lijekove („Agencija”), nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača
  ili drugih subjekata u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima
  i država članica, kako bi se postigao cilj stavljanja na raspolaganje sigurnih i djelotvornih lijekova za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobravanje metoda liječenja i cjepiva.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za te proizvode i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za te proizvode i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja.

| (10) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za te proizvode i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti
  i ojačati
  pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja
  , u cilju strateškog nadopunjavanja napora Komisije i drugih postojećih Agencija u tu svrhu, ali i budućih ključnih agencija, kao što je predloženo tijelo EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA)
  . |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za te proizvode i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti
  i ojačati
  pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja
  , u cilju strateškog nadopunjavanja napora Komisije i drugih postojećih Agencija u tu svrhu, ali i budućih ključnih agencija, kao što je predloženo tijelo EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA)
  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Kako bi se zajamčila učinkovitost zdravstvenih sustava, ključno je uvesti testiranja otpornosti na stres kojima se procjenjuje otpornost zdravstvenih sustava u slučaju krize i stoga omogućava učinkovito rješavanje nestašica u slučaju pandemija, ali i utvrđivanje strukturnih čimbenika rizika zbog kojih dolazi do nestašica lijekova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Kako bi se zajamčila učinkovitost zdravstvenih sustava, ključno je uvesti testiranja otpornosti na stres kojima se procjenjuje otpornost zdravstvenih sustava u slučaju krize i stoga omogućava učinkovito rješavanje nestašica u slučaju pandemija, ali i utvrđivanje strukturnih čimbenika rizika zbog kojih dolazi do nestašica lijekova.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta lijekova i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta lijekova i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju krize u području javnog zdravlja.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Cilj je ove Uredbe osigurati
  neometano funkcioniranje
  unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda
  , pri čemu je visoka razina zaštite zdravlja ljudi ključni dio tih ciljeva
  . Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja pokušavaju postići istodobno, neodvojivo su povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom kriza u području javnog zdravlja i izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom se Uredbom predviđa ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Cilj je ove Uredbe osigurati
  neometano funkcioniranje
  unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda
  , pri čemu je visoka razina zaštite zdravlja ljudi ključni dio tih ciljeva
  . Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja pokušavaju postići istodobno, neodvojivo su povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom kriza u području javnog zdravlja i izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom se Uredbom predviđa ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda.

| (11) | Cilj je ove Uredbe osigurati
  visoku razinu zaštite zdravlja ljudi osiguravanjem neometanog funkcioniranja
  unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja pokušavaju postići istodobno, neodvojivo su povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom kriza u području javnog zdravlja i izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom se Uredbom predviđa ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

(11)

Cilj je ove Uredbe osigurati
  visoku razinu zaštite zdravlja ljudi osiguravanjem neometanog funkcioniranja
  unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja pokušavaju postići istodobno, neodvojivo su povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom kriza u području javnog zdravlja i izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom se Uredbom predviđa ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za rješavanje problema nestašica tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. Međutim, nestašice lijekova i medicinskih proizvoda stalan su problem koji već desetljećima u sve većoj mjeri utječe na zdravlje i živote građana Unije. Stoga bi ova Uredba trebala biti prvi korak k poboljšanju odgovora Unije na taj dugotrajan problem. Komisija bi naknadno trebala predložiti proširenje tog okvira kako bi osigurala da se problemom nestašica opsežno pozabavi te da ga se trajno riješi u predstojećoj reviziji Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za rješavanje problema nestašica tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. Međutim, nestašice lijekova i medicinskih proizvoda stalan su problem koji već desetljećima u sve većoj mjeri utječe na zdravlje i živote građana Unije. Stoga bi ova Uredba trebala biti prvi korak k poboljšanju odgovora Unije na taj dugotrajan problem. Komisija bi naknadno trebala predložiti proširenje tog okvira kako bi osigurala da se problemom nestašica opsežno pozabavi te da ga se trajno riješi u predstojećoj reviziji Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u području lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir bi se trebao temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u području lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir bi se trebao temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19.

| (12) | Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u području lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir bi se trebao temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19
  , a koja su se pokazala učinkovitima, i na primjerima drugih zemalja, te bi istodobno trebao ostati dovoljno fleksibilan za rješavanje svih budućih zdravstvenih kriza na najučinkovitiji način u korist javnog zdravlja i pacijenata
  . |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u području lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir bi se trebao temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19
  , a koja su se pokazala učinkovitima, i na primjerima drugih zemalja, te bi istodobno trebao ostati dovoljno fleksibilan za rješavanje svih budućih zdravstvenih kriza na najučinkovitiji način u korist javnog zdravlja i pacijenata
  .

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda kojim će se olakšati odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  i
  događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje krizama u području javnog zdravlja te osigurala koordinacija i pružanje savjeta o istraživanju i razvoju lijekova koji bi mogli pomoći u 
  odgovoru na izvanredna
  stanja u području javnog zdravlja. Kako bi se olakšalo praćenje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi preko određenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda kojim će se olakšati odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  i
  događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje krizama u području javnog zdravlja te osigurala koordinacija i pružanje savjeta o istraživanju i razvoju lijekova koji bi mogli pomoći u 
  odgovoru na izvanredna
  stanja u području javnog zdravlja. Kako bi se olakšalo praćenje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi preko određenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica.

| (13) | Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda kojim će se olakšati odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje krizama u području javnog zdravlja te osigurala koordinacija i pružanje savjeta o istraživanju i razvoju lijekova koji bi mogli pomoći u 
  ublažavanju izvanrednih
  stanja u području javnog zdravlja. Kako bi se olakšalo praćenje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi preko određenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica
  , uz izbjegavanje udvostručavanja zatraženih i dostavljenih informacija
  . |
| --- | --- |

(13)

Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda kojim će se olakšati odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje krizama u području javnog zdravlja te osigurala koordinacija i pružanje savjeta o istraživanju i razvoju lijekova koji bi mogli pomoći u 
  ublažavanju izvanrednih
  stanja u području javnog zdravlja. Kako bi se olakšalo praćenje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi preko određenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica
  , uz izbjegavanje udvostručavanja zatraženih i dostavljenih informacija
  .

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Međutim, kako bi se omogućilo sprečavanje i praćenje nestašica lijekova te izvješćivanje o njima, bilo bi nužno da Unija i države članice uspostave elektroničku platformu kojom se u svakom trenutku mogu odrediti količine zaliha te otkriti, predvidjeti i spriječiti nestašice lijekova. Kako bi se olakšao razvoj takvog sustava, moglo bi se iskoristiti iskustvo iz projekata kao što je CISMED, koji Unija financira putem programa Obzor Europa. Platforma bi nacionalnim nadležnim tijelima trebala omogućiti pristup informacijama o neispunjenim zahtjevima trgovaca u veleprodaji, javnih ljekarni i bolničkih ljekarni u stvarnom vremenu, pružajući točne podatke kako bi razumjeli funkcioniranje lanca opskrbe i predvidjeli moguće nestašice lijekova. Platforma bi trebala djelovati i kao jedini portal za nositelje odobrenja za stavljanje u promet i trgovce u veleprodaji koji bi, nakon što se u potpunosti uvede, pružao potrebne informacije tijekom događaja velikih razmjera i izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, u cilju povećanja učinkovitosti, predvidljivosti tijekom kriza i ubrzavanja procesa donošenja odluka, istodobno izbjegavajući udvostručavanje napora i neopravdanog opterećenja svih dionika. Kako bi se olakšala koordinacijska uloga Agencije, platforme za praćenje opskrbe država članica trebale bi biti interoperabilne i njihove bi informacije trebale biti sadržane i u bazi podataka Unije kojom upravlja Agencija. Kako bi se ubrzala provedba sustava na razini Unije i nacionalnoj razini, njegov razvoj i provedba trebali bi se podržati financijskim sredstvima Unije, među ostalim iz programa „EU za zdravlje” ili Mehanizma za oporavak i otpornost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Međutim, kako bi se omogućilo sprečavanje i praćenje nestašica lijekova te izvješćivanje o njima, bilo bi nužno da Unija i države članice uspostave elektroničku platformu kojom se u svakom trenutku mogu odrediti količine zaliha te otkriti, predvidjeti i spriječiti nestašice lijekova. Kako bi se olakšao razvoj takvog sustava, moglo bi se iskoristiti iskustvo iz projekata kao što je CISMED, koji Unija financira putem programa Obzor Europa. Platforma bi nacionalnim nadležnim tijelima trebala omogućiti pristup informacijama o neispunjenim zahtjevima trgovaca u veleprodaji, javnih ljekarni i bolničkih ljekarni u stvarnom vremenu, pružajući točne podatke kako bi razumjeli funkcioniranje lanca opskrbe i predvidjeli moguće nestašice lijekova. Platforma bi trebala djelovati i kao jedini portal za nositelje odobrenja za stavljanje u promet i trgovce u veleprodaji koji bi, nakon što se u potpunosti uvede, pružao potrebne informacije tijekom događaja velikih razmjera i izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, u cilju povećanja učinkovitosti, predvidljivosti tijekom kriza i ubrzavanja procesa donošenja odluka, istodobno izbjegavajući udvostručavanje napora i neopravdanog opterećenja svih dionika. Kako bi se olakšala koordinacijska uloga Agencije, platforme za praćenje opskrbe država članica trebale bi biti interoperabilne i njihove bi informacije trebale biti sadržane i u bazi podataka Unije kojom upravlja Agencija. Kako bi se ubrzala provedba sustava na razini Unije i nacionalnoj razini, njegov razvoj i provedba trebali bi se podržati financijskim sredstvima Unije, među ostalim iz programa „EU za zdravlje” ili Mehanizma za oporavak i otpornost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kada je riječ o lijekovima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu unutar Agencije kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije povezane s rješavanjem problema u opskrbi lijekovima. Upravljačka skupina trebala bi sastaviti popise ključnih lijekova radi njihova praćenja i trebala bi moći pružati savjete
  o mjerama potrebnima
  za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kada je riječ o lijekovima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu unutar Agencije kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije povezane s rješavanjem problema u opskrbi lijekovima. Upravljačka skupina trebala bi sastaviti popise ključnih lijekova radi njihova praćenja i trebala bi moći pružati savjete
  o mjerama potrebnima
  za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi.

| (15) | Kada je riječ o lijekovima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu unutar Agencije kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije povezane s rješavanjem problema u opskrbi lijekovima. Upravljačka skupina trebala bi sastaviti popise ključnih lijekova radi njihova praćenja i trebala bi moći pružati savjete
  i preporuke za mjere potrebne
  za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova
  i njihove opskrbe
  te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(15)

Kada je riječ o lijekovima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu unutar Agencije kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije povezane s rješavanjem problema u opskrbi lijekovima. Upravljačka skupina trebala bi sastaviti popise ključnih lijekova radi njihova praćenja i trebala bi moći pružati savjete
  i preporuke za mjere potrebne
  za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova
  i njihove opskrbe
  te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Rad radne skupine za izvanredna stanja trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi pružati preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi
  protiv bolesti koja je uzrokovala krizu
  u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za primjenu kod ljudi trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Rad radne skupine za izvanredna stanja trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi pružati preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi
  protiv bolesti koja je uzrokovala krizu
  u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za primjenu kod ljudi trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet.

| (18) | Rad radne skupine za izvanredna stanja trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi pružati preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi
  za nadvladavanje krize
  u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za primjenu kod ljudi trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet.
  Izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova mogla bi se pri razvoju popisa ključnih lijekova oslanjati i na rad radne skupine za izvanredna stanja. |
| --- | --- |

(18)

Rad radne skupine za izvanredna stanja trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi pružati preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi
  za nadvladavanje krize
  u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za primjenu kod ljudi trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet.
  Izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova mogla bi se pri razvoju popisa ključnih lijekova oslanjati i na rad radne skupine za izvanredna stanja.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Osnivanje radne skupine za izvanredna stanja trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o planu provedbe kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova i cjepiva tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Osnivanje radne skupine za izvanredna stanja trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o planu provedbe kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova i cjepiva tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja.

| (19) | Osnivanje radne skupine za izvanredna stanja trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o planu provedbe kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova i cjepiva tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  , istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite zdravlja ljudi
  . |
| --- | --- |

(19)

Osnivanje radne skupine za izvanredna stanja trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o planu provedbe kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova i cjepiva tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  , istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite zdravlja ljudi
  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Iskustvo s kliničkim ispitivanjima tijekom pandemije bolesti COVID-19 otkrilo je golemu količinu udvostručavanja istraga o istim intervencijama, mnogo malih ispitivanja, podzastupljenost važnih podskupina stanovništva na temelju roda, dobi, etničke pripadnosti ili medicinskih komorbiditeta, te nedostatak suradnje, što predstavlja rizik od loših istraživačkih rezultata. U cilju poboljšavanja programa kliničkih istraživanja, međunarodna regulatorna tijela istaknula su potrebu za čvrstim dokazima o kvaliteti, djelotvornosti i sigurnosti lijekova. Glavni način za dobivanje pouzdanih dokaza jest putem velikih, randomiziranih i kontroliranih ispitivanja koja su dobro osmišljena i imaju odgovarajuću potporu. Klinički rezultati i podaci dobiveni ispitivanjima trebaju biti javno dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Iskustvo s kliničkim ispitivanjima tijekom pandemije bolesti COVID-19 otkrilo je golemu količinu udvostručavanja istraga o istim intervencijama, mnogo malih ispitivanja, podzastupljenost važnih podskupina stanovništva na temelju roda, dobi, etničke pripadnosti ili medicinskih komorbiditeta, te nedostatak suradnje, što predstavlja rizik od loših istraživačkih rezultata. U cilju poboljšavanja programa kliničkih istraživanja, međunarodna regulatorna tijela istaknula su potrebu za čvrstim dokazima o kvaliteti, djelotvornosti i sigurnosti lijekova. Glavni način za dobivanje pouzdanih dokaza jest putem velikih, randomiziranih i kontroliranih ispitivanja koja su dobro osmišljena i imaju odgovarajuću potporu. Klinički rezultati i podaci dobiveni ispitivanjima trebaju biti javno dostupni.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | Faza kliničkih ispitivanja, tijekom koje se na ljudima proučava sigurnost, djelotvornost i kvaliteta predloženih lijekova, ključan je korak u razvoju lijekova, među ostalim cjepiva. Stoga je važno da se Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  u potpunosti provede, osobito s obzirom na pokretanje funkcionalnog informacijskog sustava za klinička ispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

Faza kliničkih ispitivanja, tijekom koje se na ljudima proučava sigurnost, djelotvornost i kvaliteta predloženih lijekova, ključan je korak u razvoju lijekova, među ostalim cjepiva. Stoga je važno da se Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  u potpunosti provede, osobito s obzirom na pokretanje funkcionalnog informacijskog sustava za klinička ispitivanja.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Pojedinačna istraživačka tijela mogu se međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola za klinička ispitivanja na razini Unije, međutim iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja. Stoga je
  primjereno
  da Agencija utvrdi i olakša takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, da definira pripadajuće odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) 536/2014. Takvim pristupom ojačat će se istraživački okvir Unije te promicati usklađivanje i izbjeći naknadna kašnjenja u integriranju rezultata istraživanja u odobrenje za stavljanje u promet. U cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja, naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Pojedinačna istraživačka tijela mogu se međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola za klinička ispitivanja na razini Unije, međutim iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja. Stoga je
  primjereno
  da Agencija utvrdi i olakša takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, da definira pripadajuće odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) 536/2014. Takvim pristupom ojačat će se istraživački okvir Unije te promicati usklađivanje i izbjeći naknadna kašnjenja u integriranju rezultata istraživanja u odobrenje za stavljanje u promet. U cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja, naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije.

| (20) | Pojedinačna istraživačka tijela mogu se međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola za klinička ispitivanja na razini Unije, međutim iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja.
  U tom je pogledu na razini EU-a pokrenuta nova mreža za ispitivanje cjepiva pod nazivom VACCELERATE koja se financira sredstvima EU-a kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 17. veljače 2021. pod nazivom „Inkubator HERA: preduhitrimo opasnost od novih varijanti koronavirusa”. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi se nadovezati na tu mrežu za ispitivanje i druge uspostavljene mreže, među ostalim voditelje agencija za lijekove, skupinu za koordinaciju i olakšavanje kliničkih ispitivanja i Europsku infrastrukturnu mrežu za klinička istraživanja, kako bi osigurala da se odgovarajući podaci o novim lijekovima brzo generiraju u slučaju mogućeg izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  Stoga je
  od presudne važnosti
  da Agencija utvrdi i olakša takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, da definira pripadajuće odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) 
  br.
  536/2014
  te koordinira razvoj protokola kliničkih ispitivanja. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi utvrditi klinički najrelevantnije ciljeve u pogledu uspješnosti za cjepiva i liječenje koji se trebaju mjeriti u kliničkim ispitivanjima kako bi se ispunili kriteriji za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja
  . Takvim pristupom ojačat će se istraživački okvir Unije te promicati usklađivanje i izbjeći naknadna kašnjenja u integriranju rezultata istraživanja u odobrenje za stavljanje u promet. U cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja, naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije. |
| --- | --- |

(20)

Pojedinačna istraživačka tijela mogu se međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola za klinička ispitivanja na razini Unije, međutim iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja.
  U tom je pogledu na razini EU-a pokrenuta nova mreža za ispitivanje cjepiva pod nazivom VACCELERATE koja se financira sredstvima EU-a kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 17. veljače 2021. pod nazivom „Inkubator HERA: preduhitrimo opasnost od novih varijanti koronavirusa”. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi se nadovezati na tu mrežu za ispitivanje i druge uspostavljene mreže, među ostalim voditelje agencija za lijekove, skupinu za koordinaciju i olakšavanje kliničkih ispitivanja i Europsku infrastrukturnu mrežu za klinička istraživanja, kako bi osigurala da se odgovarajući podaci o novim lijekovima brzo generiraju u slučaju mogućeg izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  Stoga je
  od presudne važnosti
  da Agencija utvrdi i olakša takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, da definira pripadajuće odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) 
  br.
  536/2014
  te koordinira razvoj protokola kliničkih ispitivanja. Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi utvrditi klinički najrelevantnije ciljeve u pogledu uspješnosti za cjepiva i liječenje koji se trebaju mjeriti u kliničkim ispitivanjima kako bi se ispunili kriteriji za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja
  . Takvim pristupom ojačat će se istraživački okvir Unije te promicati usklađivanje i izbjeći naknadna kašnjenja u integriranju rezultata istraživanja u odobrenje za stavljanje u promet. U cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja, naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Ovom se Uredbom Agenciji osigurava i uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 (12) radi pružanja neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, Koordinacijskoj skupini za medicinske proizvode, prijavljenim tijelima i proizvođačima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Ovom se Uredbom Agenciji osigurava i uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 (12) radi pružanja neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, Koordinacijskoj skupini za medicinske proizvode, prijavljenim tijelima i proizvođačima.

| (22) | Ovom se Uredbom Agenciji osigurava i uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 (12) radi pružanja neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, Koordinacijskoj skupini za medicinske proizvode, prijavljenim tijelima i proizvođačima
  , uz maksimalnu transparentnost kao uvjet za jačanje povjerenja i pouzdanja u regulatorni sustav Unije
  . |
| --- | --- |

(22)

Ovom se Uredbom Agenciji osigurava i uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 (12) radi pružanja neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, Koordinacijskoj skupini za medicinske proizvode, prijavljenim tijelima i proizvođačima
  , uz maksimalnu transparentnost kao uvjet za jačanje povjerenja i pouzdanja u regulatorni sustav Unije
  .

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi revidirati protokole za klinička ispitivanja i savjetovati razvojne stručnjake u pogledu kliničkih ispitivanja koja se provode u Uniji, pružati smjernice o klinički relevantnim krajnjim točkama i ciljevima za cjepiva i liječenje kako bi usmjeravala dizajn kliničkih ispitivanja prema ispunjavanju kriterija za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Radna skupina za izvanredna stanja trebala bi revidirati protokole za klinička ispitivanja i savjetovati razvojne stručnjake u pogledu kliničkih ispitivanja koja se provode u Uniji, pružati smjernice o klinički relevantnim krajnjim točkama i ciljevima za cjepiva i liječenje kako bi usmjeravala dizajn kliničkih ispitivanja prema ispunjavanju kriterija za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | S obzirom na dugogodišnju i dokazanu uspješnost Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti odgovarajuće strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i ovlastiti Agenciju da bude domaćin stručnih skupina za medicinske proizvode. Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s radom na pripravnosti za krize u pogledu lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ili postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od regulatornog sustava u području lijekova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

S obzirom na dugogodišnju i dokazanu uspješnost Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti odgovarajuće strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i ovlastiti Agenciju da bude domaćin stručnih skupina za medicinske proizvode. Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s radom na pripravnosti za krize u pogledu lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ili postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od regulatornog sustava u području lijekova.

| (24) | S obzirom na dugogodišnju i dokazanu uspješnost Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti odgovarajuće strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i ovlastiti Agenciju da bude domaćin stručnih skupina za medicinske proizvode.
  U tom bi pogledu svi nacionalni subjekti, a zatim i subjekti na razini EU-a koji sudjeluju u stvaranju zaliha medicinskih proizvoda, trebali prijaviti količinu svojih zaliha Agenciji.
  Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s radom na pripravnosti za krize u pogledu lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ili postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od regulatornog sustava u području lijekova. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na dugogodišnju i dokazanu uspješnost Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti odgovarajuće strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i ovlastiti Agenciju da bude domaćin stručnih skupina za medicinske proizvode.
  U tom bi pogledu svi nacionalni subjekti, a zatim i subjekti na razini EU-a koji sudjeluju u stvaranju zaliha medicinskih proizvoda, trebali prijaviti količinu svojih zaliha Agenciji.
  Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s radom na pripravnosti za krize u pogledu lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ili postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od regulatornog sustava u području lijekova.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi se olakšao rad i razmjena informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima ili sustavima koji su u razvoju, uključujući informatičku platformu EUDAMED za medicinske proizvode. Taj bi rad trebalo olakšati, prema potrebi, i novim digitalnim tehnologijama kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podacima iz svemirskog programa EU-a kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi se olakšao rad i razmjena informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima ili sustavima koji su u razvoju, uključujući informatičku platformu EUDAMED za medicinske proizvode. Taj bi rad trebalo olakšati, prema potrebi, i novim digitalnim tehnologijama kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podacima iz svemirskog programa EU-a kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus.

| (25) | Kako bi se olakšao rad i razmjena informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima ili sustavima koji su u razvoju, uključujući informatičku platformu EUDAMED za medicinske proizvode
  , uz poboljšanu zaštitu podatkovne infrastrukture i dijeljenja podataka od mogućih kibernapada
  . Taj bi rad trebalo olakšati, prema potrebi, i novim digitalnim tehnologijama kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podacima iz svemirskog programa EU-a kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se olakšao rad i razmjena informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima ili sustavima koji su u razvoju, uključujući informatičku platformu EUDAMED za medicinske proizvode
  , uz poboljšanu zaštitu podatkovne infrastrukture i dijeljenja podataka od mogućih kibernapada
  . Taj bi rad trebalo olakšati, prema potrebi, i novim digitalnim tehnologijama kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podacima iz svemirskog programa EU-a kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihova razmjena, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), tj. zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takve razmjene te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihova razmjena, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), tj. zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takve razmjene te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke.

| (26) | Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihova razmjena, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), tj. zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takve razmjene te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe
  interoperabilne
  infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke
  , iskorištavajući sav potencijal superračunalstva, umjetne inteligencije i znanosti velike količine podataka radi razvoja modela predviđanja i donošenja boljih i pravodobnijih odluka, bez ugrožavanja prava na privatnost
  . |
| --- | --- |

(26)

Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihova razmjena, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), tj. zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takve razmjene te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe
  interoperabilne
  infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke
  , iskorištavajući sav potencijal superračunalstva, umjetne inteligencije i znanosti velike količine podataka radi razvoja modela predviđanja i donošenja boljih i pravodobnijih odluka, bez ugrožavanja prava na privatnost
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | Kako bi se olakšala pouzdana razmjena informacija o lijekovima na stabilan i dosljedan način, identifikacija lijekova za humanu primjenu temeljit će se na standardima Međunarodne organizaciju za normizaciju (ISO) za lijekove za humanu primjenu (IDMP). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

Kako bi se olakšala pouzdana razmjena informacija o lijekovima na stabilan i dosljedan način, identifikacija lijekova za humanu primjenu temeljit će se na standardima Međunarodne organizaciju za normizaciju (ISO) za lijekove za humanu primjenu (IDMP).

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26b) | Rukovanje osjetljivim podacima, koji su ključni za rješavanje mogućih izvanrednih situacija u području javnog zdravlja, zahtijeva visoku razinu zaštite od kibernapada. Zdravstvene organizacije također se suočavaju s pojačanim prijetnjama u području kibersigurnosti usred pandemije. Sama Agencija bila je meta kibernapada zbog kojeg su na internetu otkriveni određeni dokumenti trećih strana o lijekovima i cjepivima protiv bolesti COVID-19 kojima je nezakonito pristupljeno. Stoga postoji potreba da se Agencija opremi visokom razinom zaštite od kibernapada kako bi se osiguralo normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebice tijekom izvanrednih situacija u području javnog zdravlja. U tu svrhu Agencija bi trebala uspostaviti plan za sprječavanje, otkrivanje i ublažavanje kibernapada te reagiranje na njih kako bi njezin rad u svakom trenutku bio zaštićen i kako bi se spriječio svaki nezakonit pristup dokumentaciji koju posjeduje Agencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26b)

Rukovanje osjetljivim podacima, koji su ključni za rješavanje mogućih izvanrednih situacija u području javnog zdravlja, zahtijeva visoku razinu zaštite od kibernapada. Zdravstvene organizacije također se suočavaju s pojačanim prijetnjama u području kibersigurnosti usred pandemije. Sama Agencija bila je meta kibernapada zbog kojeg su na internetu otkriveni određeni dokumenti trećih strana o lijekovima i cjepivima protiv bolesti COVID-19 kojima je nezakonito pristupljeno. Stoga postoji potreba da se Agencija opremi visokom razinom zaštite od kibernapada kako bi se osiguralo normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebice tijekom izvanrednih situacija u području javnog zdravlja. U tu svrhu Agencija bi trebala uspostaviti plan za sprječavanje, otkrivanje i ublažavanje kibernapada te reagiranje na njih kako bi njezin rad u svakom trenutku bio zaštićen i kako bi se spriječio svaki nezakonit pristup dokumentaciji koju posjeduje Agencija.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26c) | Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Agencija bi trebala osigurati i zajamčiti da se u njezinim postupcima obrade poštuju načela zaštite podataka kao što su zakonitost, pravednost, transparentnost, ograničenje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost i povjerljivost. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, obradu bi trebalo provoditi u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s uredbama (EU) 2016/679

   (1a)

  i (EU) 2018/1725

   (1b)

  Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26c)

Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Agencija bi trebala osigurati i zajamčiti da se u njezinim postupcima obrade poštuju načela zaštite podataka kao što su zakonitost, pravednost, transparentnost, ograničenje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost i povjerljivost. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, obradu bi trebalo provoditi u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s uredbama (EU) 2016/679

   (1a)

  i (EU) 2018/1725

   (1b)

  Europskog parlamenta i Vijeća.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26d) | Neophodno je uvesti čvrste mjere i standarde za osiguravanje transparentnosti regulatornog djelovanja Agencije u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. Te bi mjere trebale obuhvaćati pravodobnu objavu svih relevantnih informacija o odobrenim proizvodima i kliničkim podacima, uključujući potpune protokole kliničkih ispitivanja. Agencija bi trebala primijeniti visok stupanj transparentnosti u vezi s članstvom, preporukama, mišljenjima i odlukama novoosnovanih upravljačkih skupina i radne skupine za izvanredna stanja. Članovi upravljačkih skupina i radne skupine za izvanredna stanja ne bi smjeli imati financijske ni druge interese u farmaceutskoj industriji ili industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26d)

Neophodno je uvesti čvrste mjere i standarde za osiguravanje transparentnosti regulatornog djelovanja Agencije u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. Te bi mjere trebale obuhvaćati pravodobnu objavu svih relevantnih informacija o odobrenim proizvodima i kliničkim podacima, uključujući potpune protokole kliničkih ispitivanja. Agencija bi trebala primijeniti visok stupanj transparentnosti u vezi s članstvom, preporukama, mišljenjima i odlukama novoosnovanih upravljačkih skupina i radne skupine za izvanredna stanja. Članovi upravljačkih skupina i radne skupine za izvanredna stanja ne bi smjeli imati financijske ni druge interese u farmaceutskoj industriji ili industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26e) | Vjerodostojnost Agencije i povjerenje javnosti u njezine odluke temelje se na visokom stupnju transparentnosti. Stoga je potrebno predvidjeti proaktivno aktiviranje odgovarajućih alata za komunikaciju s javnosti. Osim toga, ojačani i ubrzani standardi i mjere za osiguravanje transparentnosti radnih tijela Agencije i kliničkih podataka procijenjenih za ocjenjivanje i nadzor lijekova i medicinskih proizvoda od presudne su važnosti za stjecanje i održavanje povjerenja javnosti. Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za te ojačane standarde i mjere za osiguravanje transparentnosti, temeljen na radu, standardima i mjerama Agencije uvedenima tijekom pandemije bolesti COVID-19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26e)

Vjerodostojnost Agencije i povjerenje javnosti u njezine odluke temelje se na visokom stupnju transparentnosti. Stoga je potrebno predvidjeti proaktivno aktiviranje odgovarajućih alata za komunikaciju s javnosti. Osim toga, ojačani i ubrzani standardi i mjere za osiguravanje transparentnosti radnih tijela Agencije i kliničkih podataka procijenjenih za ocjenjivanje i nadzor lijekova i medicinskih proizvoda od presudne su važnosti za stjecanje i održavanje povjerenja javnosti. Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za te ojačane standarde i mjere za osiguravanje transparentnosti, temeljen na radu, standardima i mjerama Agencije uvedenima tijekom pandemije bolesti COVID-19.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi prema potrebi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti te drugim agencijama Unije. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i drugih agencija Unije da prema potrebi sudjeluju na sastancima radne skupine za izvanredna stanja, upravljačke skupine za lijekove i upravljačke skupine za medicinske proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi prema potrebi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti te drugim agencijama Unije. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i drugih agencija Unije da prema potrebi sudjeluju na sastancima radne skupine za izvanredna stanja, upravljačke skupine za lijekove i upravljačke skupine za medicinske proizvode.

| (27) | Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi prema potrebi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti te drugim agencijama Unije. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i drugih agencija Unije da prema potrebi sudjeluju na sastancima radne skupine za izvanredna stanja, upravljačke skupine za lijekove i upravljačke skupine za medicinske proizvode.
  Ta suradnja trebala bi uključivati i strateške rasprave s relevantnim subjektima Unije koji mogu potaknuti istraživanje i razvoj odgovarajućih rješenja i tehnologija za ublažavanje učinaka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili za sprečavanje budućih sličnih izvanrednih događaja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, kao što je predložena HERA. |
| --- | --- |

(27)

Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi prema potrebi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti te drugim agencijama Unije. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i drugih agencija Unije da prema potrebi sudjeluju na sastancima radne skupine za izvanredna stanja, upravljačke skupine za lijekove i upravljačke skupine za medicinske proizvode.
  Ta suradnja trebala bi uključivati i strateške rasprave s relevantnim subjektima Unije koji mogu potaknuti istraživanje i razvoj odgovarajućih rješenja i tehnologija za ublažavanje učinaka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili za sprečavanje budućih sličnih izvanrednih događaja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, kao što je predložena HERA.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27a) | Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala omogućiti redovite razmjene informacija s industrijom, relevantnim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima, predstavnicima zdravstvenih djelatnika, pacijentima i potrošačima kako bi zajamčile pravodobne rasprave o mogućim nestašicama lijekova na tržištu i ograničenjima opskrbe radi bolje koordinacije i sinergija za ublažavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera ili davanja odgovora na njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27a)

Za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala omogućiti redovite razmjene informacija s industrijom, relevantnim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima, predstavnicima zdravstvenih djelatnika, pacijentima i potrošačima kako bi zajamčile pravodobne rasprave o mogućim nestašicama lijekova na tržištu i ograničenjima opskrbe radi bolje koordinacije i sinergija za ublažavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera ili davanja odgovora na njih.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27b) | Uzimajući u obzir da pandemija bolesti COVID-19 nije završila i da nije moguće odrediti trajanje i razvoj zdravstvenih kriza kao što su pandemije, trebalo bi predvidjeti preispitivanje učinkovitosti funkcioniranja struktura i mehanizama uspostavljenih u skladu s ovom Uredbom. Strukture i mehanizme trebalo bi izmijeniti u skladu s rezultatima tog preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27b)

Uzimajući u obzir da pandemija bolesti COVID-19 nije završila i da nije moguće odrediti trajanje i razvoj zdravstvenih kriza kao što su pandemije, trebalo bi predvidjeti preispitivanje učinkovitosti funkcioniranja struktura i mehanizama uspostavljenih u skladu s ovom Uredbom. Strukture i mehanizme trebalo bi izmijeniti u skladu s rezultatima tog preispitivanja.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za rad predviđen ovom Uredbom, Unija bi doprinosom prihodima Agencije trebala pokriti rashode Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za rad predviđen ovom Uredbom, Unija bi doprinosom prihodima Agencije trebala pokriti rashode Agencije.

| (29) | Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za rad predviđen ovom Uredbom,
  uključujući odgovarajuće osoblje i primjereno stručno znanje,
  Unija bi doprinosom prihodima Agencije trebala pokriti rashode Agencije. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za rad predviđen ovom Uredbom,
  uključujući odgovarajuće osoblje i primjereno stručno znanje,
  Unija bi doprinosom prihodima Agencije trebala pokriti rashode Agencije.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pripremu i upravljanje učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i na medicinske proizvode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

pripremu i upravljanje učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i na medicinske proizvode;

| (a) | sprečavanje,
  pripremu
  , koordiniranje
  i upravljanje
  na europskoj razini u vezi s
  učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i na medicinske proizvode; |
| --- | --- |

(a)

sprečavanje,
  pripremu
  , koordiniranje
  i upravljanje
  na europskoj razini u vezi s
  učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove za primjenu kod ljudi i na medicinske proizvode;

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | praćenje nestašica lijekova za primjenu kod ljudi i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

praćenje nestašica lijekova za primjenu kod ljudi i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima;

| (b) | sprečavanje,
  praćenje nestašica lijekova za primjenu kod ljudi i 
  ključnih
  medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima; |
| --- | --- |

(b)

sprečavanje,
  praćenje nestašica lijekova za primjenu kod ljudi i 
  ključnih
  medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima;

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | uspostavljanje interoperabilne i digitalne baze podataka na razini Unije za praćenje nestašica lijekova i izvješćivanje o njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

uspostavljanje interoperabilne i digitalne baze podataka na razini Unije za praćenje nestašica lijekova i izvješćivanje o njima;

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | „veterinarsko-medicinski proizvod” znači veterinarsko-medicinski proizvod kako je definiran u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

„veterinarsko-medicinski proizvod” znači veterinarsko-medicinski proizvod kako je definiran u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ;

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | „opskrba” znači ukupna količina zaliha pojedinačnog lijeka ili medicinskog proizvoda koju nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili proizvođač stavlja na tržište; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

„opskrba” znači ukupna količina zaliha pojedinačnog lijeka ili medicinskog proizvoda koju nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili proizvođač stavlja na tržište;

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 1. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | „potražnja” se odnosi na zahtjev zdravstvenog djelatnika ili pacijenta za lijek ili medicinski proizvod kao odgovor na kliničku potrebu. Kako bi se zadovoljila potražnja, lijek će biti potrebno nabaviti na vrijeme i u dovoljnoj količini kako bi se omogućio kontinuitet najbolje skrbi o pacijentima. Trgovci u veleprodaji obično su ključna karika u opskrbi između nositelja odobrenja za stavljanje u promet i korisnika lijekova odnosno medicinskih proizvoda i u tim slučajevima bi trebalo pri procjeni potražnje uzeti u obzir količinu zatraženu u veleprodajnim narudžbama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

„potražnja” se odnosi na zahtjev zdravstvenog djelatnika ili pacijenta za lijek ili medicinski proizvod kao odgovor na kliničku potrebu. Kako bi se zadovoljila potražnja, lijek će biti potrebno nabaviti na vrijeme i u dovoljnoj količini kako bi se omogućio kontinuitet najbolje skrbi o pacijentima. Trgovci u veleprodaji obično su ključna karika u opskrbi između nositelja odobrenja za stavljanje u promet i korisnika lijekova odnosno medicinskih proizvoda i u tim slučajevima bi trebalo pri procjeni potražnje uzeti u obzir količinu zatraženu u veleprodajnim narudžbama;

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „nestašica” znači da opskrba lijekom za primjenu kod ljudi ili medicinskim proizvodom ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

„nestašica” znači da opskrba lijekom za primjenu kod ljudi ili medicinskim proizvodom ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom;

| (d) | „nestašica” znači da opskrba lijekom za primjenu kod ljudi ili medicinskim proizvodom ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom
  na nacionalnoj razini, neovisno o uzroku
  ; |
| --- | --- |

(d)

„nestašica” znači da opskrba lijekom za primjenu kod ljudi ili medicinskim proizvodom ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom
  na nacionalnoj razini, neovisno o uzroku
  ;

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka f.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | „događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova. Takav događaj može se odnositi na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na incident koji može utjecati na opskrbu lijekovima ili kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova. Takav događaj može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

„događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova. Takav događaj može se odnositi na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na incident koji može utjecati na opskrbu lijekovima ili kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova. Takav događaj može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi.

| (f) | „događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova. Takav događaj može se odnositi na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na incident koji može utjecati na opskrbu lijekovima
  , proizvodnju, potražnju lijekova
  ili kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova. Takav događaj može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi.
  Iz opsega ove definicije isključeni su opetovani problemi u opskrbi lijekovima. |
| --- | --- |

(f)

„događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova. Takav događaj može se odnositi na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na incident koji može utjecati na opskrbu lijekovima
  , proizvodnju, potražnju lijekova
  ili kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova. Takav događaj može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi.
  Iz opsega ove definicije isključeni su opetovani problemi u opskrbi lijekovima.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova („upravljačka skupina za lijekove”) kao dio Agencije.
  Sastaje se
  fizički ili na daljinu, tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja ili na temelju zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. Agencija osigurava tajništvo. | 1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova („upravljačka skupina za lijekove”) kao dio Agencije.
  Redovito se sastaje
  fizički ili na daljinu,
  i kad god situacija to zahtijeva
  tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja ili na temelju zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. Agencija osigurava tajništvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova („upravljačka skupina za lijekove”) kao dio Agencije.
  Sastaje se
  fizički ili na daljinu, tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja ili na temelju zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. Agencija osigurava tajništvo.

1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova („upravljačka skupina za lijekove”) kao dio Agencije.
  Redovito se sastaje
  fizički ili na daljinu,
  i kad god situacija to zahtijeva
  tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja ili na temelju zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. Agencija osigurava tajništvo.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačku skupinu za lijekove čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima. | 2.   Upravljačku skupinu za lijekove čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan
  ovlašteni
  viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.
  U upravljačkoj skupini za lijekove kao promatrači sudjeluju predstavnik radne skupine Agencije za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) te predstavnik radne skupine Agencije za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP). Popis članova upravljačke skupine za lijekove transparentan je i objavljuje se na internetskom portalu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačku skupinu za lijekove čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.

2.   Upravljačku skupinu za lijekove čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan
  ovlašteni
  viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.
  U upravljačkoj skupini za lijekove kao promatrači sudjeluju predstavnik radne skupine Agencije za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) te predstavnik radne skupine Agencije za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP). Popis članova upravljačke skupine za lijekove transparentan je i objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravljačkom skupinom za lijekove predsjeda Agencija.
  Predsjednik može pozvati
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove
  i
  nositelje odobrenja za stavljanje u promet, da prisustvuju sastancima skupine. | 3.   Upravljačkom skupinom za lijekove predsjeda Agencija.
  Svi članovi upravljačke skupine za lijekove mogu predložiti predsjedniku da pozove
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet,
  trgovce u veleprodaji ili sve druge odgovarajuće subjekte u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima, predstavnike zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača
  da prisustvuju sastancima skupine
  kad oni mogu doprinijeti raspravama upravljačke skupine za lijekove
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravljačkom skupinom za lijekove predsjeda Agencija.
  Predsjednik može pozvati
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove
  i
  nositelje odobrenja za stavljanje u promet, da prisustvuju sastancima skupine.

3.   Upravljačkom skupinom za lijekove predsjeda Agencija.
  Svi članovi upravljačke skupine za lijekove mogu predložiti predsjedniku da pozove
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet,
  trgovce u veleprodaji ili sve druge odgovarajuće subjekte u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima, predstavnike zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača
  da prisustvuju sastancima skupine
  kad oni mogu doprinijeti raspravama upravljačke skupine za lijekove
  .

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Upravljačka skupina za lijekove jamči otvorenu komunikaciju i blisku suradnju s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet, proizvođačima, relevantnim subjektima lanca opskrbe farmaceutskim proizvodima te predstavnicima zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača kako bi se omogućilo rano obavješćivanje ili utvrđivanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova koji se smatraju ključnima tijekom događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja kako je utvrđeno u članku 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Upravljačka skupina za lijekove jamči otvorenu komunikaciju i blisku suradnju s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet, proizvođačima, relevantnim subjektima lanca opskrbe farmaceutskim proizvodima te predstavnicima zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača kako bi se omogućilo rano obavješćivanje ili utvrđivanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova koji se smatraju ključnima tijekom događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja kako je utvrđeno u članku 6.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 6.

Članak 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Upravljačka skupina za lijekove odgovorna je za ispunjavanje zadaća iz članka 4.
  stavka
   4. i članaka od 5. do 8. | 6.   Upravljačka skupina za lijekove odgovorna je za ispunjavanje zadaća iz članka 4.
  stavaka 3. i
  4. i članaka od 5. do 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Upravljačka skupina za lijekove odgovorna je za ispunjavanje zadaća iz članka 4.
  stavka
   4. i članaka od 5. do 8.

6.   Upravljačka skupina za lijekove odgovorna je za ispunjavanje zadaća iz članka 4.
  stavaka 3. i
  4. i članaka od 5. do 8.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 6.a (novi)

Članak 3. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Upravljačka skupina za lijekove može se savjetovati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode kad god to smatra nužnim radi rješavanja izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera povezanih sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Upravljačka skupina za lijekove može se savjetovati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode kad god to smatra nužnim radi rješavanja izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera povezanih sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 6.b (novi)

Članak 3. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Članovi upravljačke skupine za lijekove nemaju financijske ni druge interese u farmaceutskoj industriji koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni djeluju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima koju ažuriraju u slučaju relevantnih promjena. Svi neizravni interesi koji bi mogli biti povezani s farmaceutskom industrijom unose se u registar koji vodi Agencija i na zahtjev su dostupni javnosti. Izjava o interesu objavljuje se na internetskom portalu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6b.
     
  Članovi upravljačke skupine za lijekove nemaju financijske ni druge interese u farmaceutskoj industriji koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni djeluju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima koju ažuriraju u slučaju relevantnih promjena. Svi neizravni interesi koji bi mogli biti povezani s farmaceutskom industrijom unose se u registar koji vodi Agencija i na zahtjev su dostupni javnosti. Izjava o interesu objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Agencija neprekidno prati svaki događaj koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 1.   Agencija
  u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima
  neprekidno prati svaki događaj koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  U tom pogledu Agencija blisko surađuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) ili prema potrebi s drugim agencijama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Agencija neprekidno prati svaki događaj koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

1.   Agencija
  u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima
  neprekidno prati svaki događaj koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  U tom pogledu Agencija blisko surađuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) ili prema potrebi s drugim agencijama Unije.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi se olakšala zadaća praćenja iz stavka 1., nacionalna nadležna tijela preko jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 5. na temelju kriterija izvješćivanja koje je Agencija utvrdila na temelju članka 9. stavka 1. točke (b) izvješćuju Agenciju o svakom događaju, među ostalim o nestašici lijeka u određenoj državi članici, koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. Ako nacionalno nadležno tijelo obavijesti Agenciju o nestašici lijeka u određenoj državi članici, dostavlja joj sve informacije koje je primilo od nositelja odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ. Na temelju izvješća nacionalnog nadležnog tijela o događaju te u cilju razumijevanja situacije u drugim državama članicama, Agencija može zatražiti informacije od nacionalnih nadležnih tijela putem radne skupine iz članka 3. stavka 5. | 2.   Kako bi se olakšala zadaća praćenja iz stavka 1., nacionalna nadležna tijela preko jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 5.
  ili baze podataka iz članka 12.a, nakon što postane potpunosti funkcionalna,
  na temelju kriterija izvješćivanja koje je Agencija utvrdila na temelju članka 9. stavka 1. točke (b)
  bez odgađanja
  izvješćuju Agenciju o svakom događaju, među ostalim o nestašici lijeka u određenoj državi članici, koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. Ako nacionalno nadležno tijelo obavijesti Agenciju o nestašici lijeka u određenoj državi članici, dostavlja joj sve informacije koje je primilo od nositelja odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ. Na temelju izvješća nacionalnog nadležnog tijela o događaju te u cilju razumijevanja situacije u drugim državama članicama, Agencija može zatražiti informacije od nacionalnih nadležnih tijela putem radne skupine iz članka 3. stavka 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi se olakšala zadaća praćenja iz stavka 1., nacionalna nadležna tijela preko jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 5. na temelju kriterija izvješćivanja koje je Agencija utvrdila na temelju članka 9. stavka 1. točke (b) izvješćuju Agenciju o svakom događaju, među ostalim o nestašici lijeka u određenoj državi članici, koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. Ako nacionalno nadležno tijelo obavijesti Agenciju o nestašici lijeka u određenoj državi članici, dostavlja joj sve informacije koje je primilo od nositelja odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ. Na temelju izvješća nacionalnog nadležnog tijela o događaju te u cilju razumijevanja situacije u drugim državama članicama, Agencija može zatražiti informacije od nacionalnih nadležnih tijela putem radne skupine iz članka 3. stavka 5.

2.   Kako bi se olakšala zadaća praćenja iz stavka 1., nacionalna nadležna tijela preko jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 5.
  ili baze podataka iz članka 12.a, nakon što postane potpunosti funkcionalna,
  na temelju kriterija izvješćivanja koje je Agencija utvrdila na temelju članka 9. stavka 1. točke (b)
  bez odgađanja
  izvješćuju Agenciju o svakom događaju, među ostalim o nestašici lijeka u određenoj državi članici, koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. Ako nacionalno nadležno tijelo obavijesti Agenciju o nestašici lijeka u određenoj državi članici, dostavlja joj sve informacije koje je primilo od nositelja odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ. Na temelju izvješća nacionalnog nadležnog tijela o događaju te u cilju razumijevanja situacije u drugim državama članicama, Agencija može zatražiti informacije od nacionalnih nadležnih tijela putem radne skupine iz članka 3. stavka 5.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako Agencija smatra da je potrebno pružiti odgovor na postojeći ili prijeteći događaj velikih razmjera, o tome obavješćuje Komisiju i države članice. Komisija ili izvršni direktor Agencije
  mogu
  na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica
  zatražiti
  pomoć upravljačke skupine za lijekove u 
  odgovoru na događaj
  velikih razmjera. | 3.   Ako Agencija smatra da je potrebno pružiti odgovor na postojeći ili prijeteći događaj velikih razmjera, o tome obavješćuje Komisiju i države članice. Komisija ili izvršni direktor Agencije
  u tom slučaju
  na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica
  traže
  pomoć upravljačke skupine za lijekove u 
  cilju analiziranja dostupnih informacija. Na temelju analize informacija, upravljačka skupina za lijekove može Komisiji predložiti da službeno prizna postojanje događaja
  velikih razmjera
  i u skladu s člankom 5
  .
  pruža preporuke za njegovo rješavanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako Agencija smatra da je potrebno pružiti odgovor na postojeći ili prijeteći događaj velikih razmjera, o tome obavješćuje Komisiju i države članice. Komisija ili izvršni direktor Agencije
  mogu
  na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica
  zatražiti
  pomoć upravljačke skupine za lijekove u 
  odgovoru na događaj
  velikih razmjera.

3.   Ako Agencija smatra da je potrebno pružiti odgovor na postojeći ili prijeteći događaj velikih razmjera, o tome obavješćuje Komisiju i države članice. Komisija ili izvršni direktor Agencije
  u tom slučaju
  na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica
  traže
  pomoć upravljačke skupine za lijekove u 
  cilju analiziranja dostupnih informacija. Na temelju analize informacija, upravljačka skupina za lijekove može Komisiji predložiti da službeno prizna postojanje događaja
  velikih razmjera
  i u skladu s člankom 5
  .
  pruža preporuke za njegovo rješavanje.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravljačka skupina za lijekove savjetuje Komisiju i države članice o svim odgovarajućim mjerama za koje smatra da bi ih trebalo provesti na razini Unije u vezi s tim lijekovima u skladu s odredbama Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004 (18). | Upravljačka skupina za lijekove savjetuje Komisiju i države članice
  te im daje preporuke
  o svim odgovarajućim mjerama za koje smatra da bi ih trebalo provesti na razini Unije u vezi s tim lijekovima u skladu s odredbama Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004 (18). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravljačka skupina za lijekove savjetuje Komisiju i države članice o svim odgovarajućim mjerama za koje smatra da bi ih trebalo provesti na razini Unije u vezi s tim lijekovima u skladu s odredbama Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004 (18).

18

Upravljačka skupina za lijekove savjetuje Komisiju i države članice
  te im daje preporuke
  o svim odgovarajućim mjerama za koje smatra da bi ih trebalo provesti na razini Unije u vezi s tim lijekovima u skladu s odredbama Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004 (18).

te im daje preporuke

18

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija i države članice daju potkrijepljeno obrazloženje u slučaju da se preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove ne uzmu u obzir. Preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove te svako potkrijepljeno obrazloženje koje su dale Komisija i države članice javno su dostupni putem internetskog portala iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija i države članice daju potkrijepljeno obrazloženje u slučaju da se preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove ne uzmu u obzir. Preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove te svako potkrijepljeno obrazloženje koje su dale Komisija i države članice javno su dostupni putem internetskog portala iz članka 13.

Komisija i države članice daju potkrijepljeno obrazloženje u slučaju da se preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove ne uzmu u obzir. Preporuke koje je pružila upravljačka skupina za lijekove te svako potkrijepljeno obrazloženje koje su dale Komisija i države članice javno su dostupni putem internetskog portala iz članka 13.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.b (novi)

Članak 5. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako se utvrdi povezanost sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje ili ako upotreba aktivnih sastojaka veterinarsko-medicinskih proizvoda može biti korisna za rješavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili kad god je to potrebno, upravljačka skupina za lijekove može surađivati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se utvrdi povezanost sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje ili ako upotreba aktivnih sastojaka veterinarsko-medicinskih proizvoda može biti korisna za rješavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili kad god je to potrebno, upravljačka skupina za lijekove može surađivati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode.

Ako se utvrdi povezanost sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje ili ako upotreba aktivnih sastojaka veterinarsko-medicinskih proizvoda može biti korisna za rješavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili kad god je to potrebno, upravljačka skupina za lijekove može surađivati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon upućivanja zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom događaja velikih razmjera („popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera”). Popis se ažurira prema potrebi sve dok se na događaj velikih razmjera ne odgovori u zadovoljavajućoj mjeri. | 1.   Nakon upućivanja zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom događaja velikih razmjera („popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera”). Popis se ažurira prema potrebi sve dok se na događaj velikih razmjera ne odgovori u zadovoljavajućoj mjeri
  i potvrdi da pomoć upravljačke skupine za lijekove više nije potrebna u skladu s člankom 4. stavkom 4. ove uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon upućivanja zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom događaja velikih razmjera („popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera”). Popis se ažurira prema potrebi sve dok se na događaj velikih razmjera ne odgovori u zadovoljavajućoj mjeri.

1.   Nakon upućivanja zahtjeva za pomoć iz članka 4. stavka 3. i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom događaja velikih razmjera („popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera”). Popis se ažurira prema potrebi sve dok se na događaj velikih razmjera ne odgovori u zadovoljavajućoj mjeri
  i potvrdi da pomoć upravljačke skupine za lijekove više nije potrebna u skladu s člankom 4. stavkom 4. ove uredbe
  .

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”). Popis se ažurira prema potrebi do proglašenja prestanka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 2.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”). Popis se ažurira prema potrebi do proglašenja prestanka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  Popis se, prema potrebi, može ažurirati u skladu s rezultatima postupka preispitivanja iz članka 16. ove uredbe, zbog kojeg upravljačka skupina za lijekove surađuje s radnom skupinom za izvanredna stanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”). Popis se ažurira prema potrebi do proglašenja prestanka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

2.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i savjetovanja sa svojom radnom skupinom, upravljačka skupina za lijekove donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”). Popis se ažurira prema potrebi do proglašenja prestanka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.
  Popis se, prema potrebi, može ažurirati u skladu s rezultatima postupka preispitivanja iz članka 16. ove uredbe, zbog kojeg upravljačka skupina za lijekove surađuje s radnom skupinom za izvanredna stanja.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravljačka skupina za lijekove donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje lijekova uvrštenih na popise iz stavaka 1. i 2. („popisi ključnih lijekova”) i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu. | 3.   Upravljačka skupina za lijekove donosi skup informacija
  i mjera
  potrebnih za praćenje ponude i potražnje lijekova uvrštenih na popise iz stavaka 1. i 2. („popisi ključnih lijekova”) i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.
  O tome se obavješćuju tijela Unije ili nacionalni subjekti koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova. Upravljačka skupina za lijekove pravodobno izvješćuje Agenciju i Komisiju o praćenju te ih odmah obavješćuje o svakom događaju velikih razmjera ili nestašici u opskrbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravljačka skupina za lijekove donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje lijekova uvrštenih na popise iz stavaka 1. i 2. („popisi ključnih lijekova”) i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.

3.   Upravljačka skupina za lijekove donosi skup informacija
  i mjera
  potrebnih za praćenje ponude i potražnje lijekova uvrštenih na popise iz stavaka 1. i 2. („popisi ključnih lijekova”) i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.
  O tome se obavješćuju tijela Unije ili nacionalni subjekti koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova. Upravljačka skupina za lijekove pravodobno izvješćuje Agenciju i Komisiju o praćenju te ih odmah obavješćuje o svakom događaju velikih razmjera ili nestašici u opskrbi.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. stavak 4.a (novi)

Članak 6. stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Agencija uspostavlja javno dostupnu internetsku stranicu s informacijama o stvarnim nestašicama ključnih lijekova. Internetska stranica sadržava upućivanje na nacionalne registre o nestašicama lijekova. Internetska stranica sadržava, među ostalim, sljedeće informacije: |
| | (a) | tvrtku i međunarodno nezaštićeno ime; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Agencija uspostavlja javno dostupnu internetsku stranicu s informacijama o stvarnim nestašicama ključnih lijekova. Internetska stranica sadržava upućivanje na nacionalne registre o nestašicama lijekova. Internetska stranica sadržava, među ostalim, sljedeće informacije:

(a)

(a)

tvrtku i međunarodno nezaštićeno ime;

tvrtku i međunarodno nezaštićeno ime;

| (b) | indikaciju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

indikaciju;

indikaciju;

| (c) | razlog nestašice; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razlog nestašice;

razlog nestašice;

| (d) | datum početka i završetka; |
| --- | --- |

(d)

(d)

datum početka i završetka;

datum početka i završetka;

| (e) | pogođene države članice; |
| --- | --- |

(e)

(e)

pogođene države članice;

pogođene države članice;

| (f) | informacije za zdravstvene djelatnike i pacijente, uključujući informacije o alternativnim mogućnostima liječenja. |
| --- | --- |

(f)

(f)

informacije za zdravstvene djelatnike i pacijente, uključujući informacije o alternativnim mogućnostima liječenja.

informacije za zdravstvene djelatnike i pacijente, uključujući informacije o alternativnim mogućnostima liječenja.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju popisa ključnih lijekova te informacija i podataka dostavljenih u skladu s člancima 10. i 11., upravljačka skupina za lijekove prati ponudu i potražnju lijekova uvrštenih na te popise radi utvrđivanja mogućih ili stvarnih nestašica tih lijekova. U okviru tog praćenja upravljačka skupina za lijekove povezuje se prema potrebi s Odborom za zdravstvenu sigurnost osnovanim u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2020/[...] (19) i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju članka 24. te uredbe. | Na temelju popisa ključnih lijekova te informacija i podataka dostavljenih u skladu s člancima 10. i 11.,
  i bazom podataka uspostavljenom u skladu s člankom 12.a, nakon što u cijelosti postane funkcionalna,
  upravljačka skupina za lijekove prati ponudu i potražnju lijekova uvrštenih na te popise radi utvrđivanja mogućih ili stvarnih nestašica tih lijekova. U okviru tog praćenja upravljačka skupina za lijekove povezuje se prema potrebi s Odborom za zdravstvenu sigurnost osnovanim u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2020/[...] (19) i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju članka 24. te uredbe
  kao i s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju popisa ključnih lijekova te informacija i podataka dostavljenih u skladu s člancima 10. i 11., upravljačka skupina za lijekove prati ponudu i potražnju lijekova uvrštenih na te popise radi utvrđivanja mogućih ili stvarnih nestašica tih lijekova. U okviru tog praćenja upravljačka skupina za lijekove povezuje se prema potrebi s Odborom za zdravstvenu sigurnost osnovanim u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2020/[...] (19) i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju članka 24. te uredbe.

19

Na temelju popisa ključnih lijekova te informacija i podataka dostavljenih u skladu s člancima 10. i 11.,
  i bazom podataka uspostavljenom u skladu s člankom 12.a, nakon što u cijelosti postane funkcionalna,
  upravljačka skupina za lijekove prati ponudu i potražnju lijekova uvrštenih na te popise radi utvrđivanja mogućih ili stvarnih nestašica tih lijekova. U okviru tog praćenja upravljačka skupina za lijekove povezuje se prema potrebi s Odborom za zdravstvenu sigurnost osnovanim u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2020/[...] (19) i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju članka 24. te uredbe
  kao i s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
  .

i bazom podataka uspostavljenom u skladu s člankom 12.a, nakon što u cijelosti postane funkcionalna,

19

kao i s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili nakon upućivanja zahtjeva za pomoć u skladu s člankom 4. stavkom 3. te do ukidanja izvanrednog stanja, upravljačka skupina za lijekove redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 9. stavka 2. o rezultatima praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova. | 1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili nakon upućivanja zahtjeva za pomoć u skladu s člankom 4. stavkom 3. te do ukidanja izvanrednog stanja, upravljačka skupina za lijekove redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 9. stavka 2. o rezultatima praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova.
  Ta izvješća mogu se, prema potrebi, staviti na raspolaganje drugim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili nakon upućivanja zahtjeva za pomoć u skladu s člankom 4. stavkom 3. te do ukidanja izvanrednog stanja, upravljačka skupina za lijekove redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 9. stavka 2. o rezultatima praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova.

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili nakon upućivanja zahtjeva za pomoć u skladu s člankom 4. stavkom 3. te do ukidanja izvanrednog stanja, upravljačka skupina za lijekove redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 9. stavka 2. o rezultatima praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova.
  Ta izvješća mogu se, prema potrebi, staviti na raspolaganje drugim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtjev Komisije ili podmreže iz članka 9. stavka 2., upravljačka skupina za lijekove dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi potkrijepila svoje rezultate. Upravljačka skupina za lijekove pritom
  se
  povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima te s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 19. ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova daju s medicinskim proizvodom. | 2.   Na zahtjev Komisije
  , jednog nacionalnog nadležnog tijela ili više njih,
  ili podmreže iz članka 9. stavka 2., upravljačka skupina za lijekove dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi potkrijepila svoje rezultate. Upravljačka skupina za lijekove pritom
  koristi podatke iz baze uspostavljene u skladu s člankom 12.a kad postane u potpunosti funkcionalna i
  povezuje
  se
  s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka
  , modela i scenarija razvoja
  koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima te s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 19. ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova daju s medicinskim proizvodom.
  Objedinjeni podaci i prognoze potražnje mogu se, prema potrebi, staviti na raspolaganje drugim dionicima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima s ciljem boljeg sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Upravljačka skupina za lijekove o svojim rezultatima i zaključcima informira Uniju i nacionalne dionike koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova i medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na zahtjev Komisije ili podmreže iz članka 9. stavka 2., upravljačka skupina za lijekove dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi potkrijepila svoje rezultate. Upravljačka skupina za lijekove pritom
  se
  povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima te s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 19. ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova daju s medicinskim proizvodom.

2.   Na zahtjev Komisije
  , jednog nacionalnog nadležnog tijela ili više njih,
  ili podmreže iz članka 9. stavka 2., upravljačka skupina za lijekove dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi potkrijepila svoje rezultate. Upravljačka skupina za lijekove pritom
  koristi podatke iz baze uspostavljene u skladu s člankom 12.a kad postane u potpunosti funkcionalna i
  povezuje
  se
  s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka
  , modela i scenarija razvoja
  koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima te s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 19. ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova daju s medicinskim proizvodom.
  Objedinjeni podaci i prognoze potražnje mogu se, prema potrebi, staviti na raspolaganje drugim dionicima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima s ciljem boljeg sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Upravljačka skupina za lijekove o svojim rezultatima i zaključcima informira Uniju i nacionalne dionike koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova i medicinskih proizvoda.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U okviru tog izvješćivanja upravljačka skupina za lijekove može pružati i preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti mogu poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Skupina se prema potrebi povezuje s Odborom za zdravstvenu sigurnost i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja. | 3.   U okviru tog izvješćivanja upravljačka skupina za lijekove može pružati i preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti
  , uključujući predstavnike zdravstvenih djelatnika i organizacije pacijenata,
  mogu poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Skupina se prema potrebi povezuje s Odborom za zdravstvenu sigurnost i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U okviru tog izvješćivanja upravljačka skupina za lijekove može pružati i preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti mogu poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Skupina se prema potrebi povezuje s Odborom za zdravstvenu sigurnost i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja.

3.   U okviru tog izvješćivanja upravljačka skupina za lijekove može pružati i preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti
  , uključujući predstavnike zdravstvenih djelatnika i organizacije pacijenata,
  mogu poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica. Skupina se prema potrebi povezuje s Odborom za zdravstvenu sigurnost i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sa Savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Upravljačka skupina za lijekove može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije pružiti preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti mogu poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uzrokovanih izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja ili događajima velikih razmjera. | 4.   Upravljačka skupina za lijekove može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije pružiti preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet
  , predstavnici zdravstvenih djelatnika
  i drugi subjekti mogu poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uzrokovanih izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja ili događajima velikih razmjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Upravljačka skupina za lijekove može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije pružiti preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti mogu poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uzrokovanih izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja ili događajima velikih razmjera.

4.   Upravljačka skupina za lijekove može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije pružiti preporuke o mjerama koje Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet
  , predstavnici zdravstvenih djelatnika
  i drugi subjekti mogu poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uzrokovanih izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja ili događajima velikih razmjera.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5.

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Upravljačka skupina za lijekove može na zahtjev Komisije prema potrebi koordinirati mjere između nacionalnih nadležnih tijela, nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih subjekata u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica u kontekstu događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 5.   Upravljačka skupina za lijekove može na zahtjev Komisije prema potrebi koordinirati mjere između nacionalnih nadležnih tijela, nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih subjekata
  , uključujući predstavnike zdravstvenih djelatnika i organizacije pacijenata,
  u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica u kontekstu događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Upravljačka skupina za lijekove može na zahtjev Komisije prema potrebi koordinirati mjere između nacionalnih nadležnih tijela, nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih subjekata u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica u kontekstu događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

5.   Upravljačka skupina za lijekove može na zahtjev Komisije prema potrebi koordinirati mjere između nacionalnih nadležnih tijela, nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih subjekata
  , uključujući predstavnike zdravstvenih djelatnika i organizacije pacijenata,
  u cilju sprečavanja ili ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica u kontekstu događaja velikih razmjera ili izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5.a (novi)

Članak 8. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ako se preporuke iz stavaka 3. i 4. ne uzmu u obzir ili ne provedu, Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet prema potrebi pružaju potkrijepljeno obrazloženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Ako se preporuke iz stavaka 3. i 4. ne uzmu u obzir ili ne provedu, Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet prema potrebi pružaju potkrijepljeno obrazloženje.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka a.

Članak 9. – stavak 1. – točka a.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | utvrđuje postupke za sastavljanje popisa ključnih lijekova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

utvrđuje postupke za sastavljanje popisa ključnih lijekova;

| (a) | utvrđuje postupke
  i kriterije
  za sastavljanje
  i preispitivanje
  popisa ključnih lijekova
  , osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima
  ; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje postupke
  i kriterije
  za sastavljanje
  i preispitivanje
  popisa ključnih lijekova
  , osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima
  ;

i kriterije

i preispitivanje

, osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka b

Članak 9. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje iz članaka 4., 7. i 8.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje iz članaka 4., 7. i 8.;

| (b) | utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje iz članaka 4., 7. i 8.
  uz minimalan skup osnovnih podataka
  ; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje iz članaka 4., 7. i 8.
  uz minimalan skup osnovnih podataka
  ;

uz minimalan skup osnovnih podataka

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka c

Članak 9. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje;

| (c) | razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje
  u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima i na temelju usklađenih kategorija podataka za sve države članice dok baza podataka predviđena člankom 12.a ne postane u potpunosti funkcionalna
  ; |
| --- | --- |

(c)

razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje
  u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima i na temelju usklađenih kategorija podataka za sve države članice dok baza podataka predviđena člankom 12.a ne postane u potpunosti funkcionalna
  ;

u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima i na temelju usklađenih kategorija podataka za sve države članice dok baza podataka predviđena člankom 12.a ne postane u potpunosti funkcionalna

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | objavljuje informacije iz točaka (a), (b) i (f) ovog stavka na svojem internetskom portalu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

objavljuje informacije iz točaka (a), (b) i (f) ovog stavka na svojem internetskom portalu.

objavljuje informacije iz točaka (a), (b) i (f) ovog stavka na svojem internetskom portalu.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | traži informacije od kontaktnih točaka uključenih u podmrežu iz točke (a) i određuje rok za njihovu dostavu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

traži informacije od kontaktnih točaka uključenih u podmrežu iz točke (a) i određuje rok za njihovu dostavu;

| (b) | traži informacije
  , uključujući informacije o dostavi popisa ključnih lijekova,
  od kontaktnih točaka uključenih u podmrežu iz točke (a) i određuje rok za njihovu dostavu
  ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12.a
  ; |
| --- | --- |

(b)

traži informacije
  , uključujući informacije o dostavi popisa ključnih lijekova,
  od kontaktnih točaka uključenih u podmrežu iz točke (a) i određuje rok za njihovu dostavu
  ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12.a
  ;

, uključujući informacije o dostavi popisa ključnih lijekova,

ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12.a

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka c

Članak 9. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | traži informacije od jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela država članica na temelju skupa informacija koje je dogovorila upravljačka skupina za lijekove i određuje rok za njihovo podnošenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

traži informacije od jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela država članica na temelju skupa informacija koje je dogovorila upravljačka skupina za lijekove i određuje rok za njihovo podnošenje.

| (c) | traži informacije od jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela država članica na temelju skupa informacija koje je dogovorila upravljačka skupina za lijekove i određuje rok za njihovo podnošenje
  ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12
  .
  .a
  . |
| --- | --- |

(c)

traži informacije od jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela država članica na temelju skupa informacija koje je dogovorila upravljačka skupina za lijekove i određuje rok za njihovo podnošenje
  ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12
  .
  .a
  .

ako te informacije nisu dostupne u bazi podataka predviđenoj člankom 12

.a

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka d

Članak 9. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pojedinosti o mogućoj ili stvarnoj nestašici, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pojedinosti o mogućoj ili stvarnoj nestašici, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja;

| (d) | pojedinosti o mogućoj ili stvarnoj nestašici, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja
  kao i informacije o mogućim uskim grlima u lancu opskrbe
  ; |
| --- | --- |

(d)

pojedinosti o mogućoj ili stvarnoj nestašici, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja
  kao i informacije o mogućim uskim grlima u lancu opskrbe
  ;

kao i informacije o mogućim uskim grlima u lancu opskrbe

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka ea (nova)

Članak 9. – stavak 3. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | dostupne zalihe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

dostupne zalihe;

dostupne zalihe;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka eb (nova)

Članak 9. – stavak 3. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | već isporučene količine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

već isporučene količine;

već isporučene količine;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka ec (nova)

Članak 9. – stavak 3. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | predviđene isporuke; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ec)

(ec)

predviđene isporuke;

predviđene isporuke;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka g

Članak 9. – stavak 3. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | planove za ublažavanje nestašica, uključujući
  proizvodni
  i 
  opskrbni kapacitet
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

planove za ublažavanje nestašica, uključujući
  proizvodni
  i 
  opskrbni kapacitet
  ;

proizvodni

opskrbni kapacitet

| (g) | planove za
  sprečavanje i
  ublažavanje nestašica, uključujući
  informacije o proizvodnom
  i 
  opskrbnom kapacitetu, proizvodnim lokacijama gotovog farmaceutskog proizvoda i aktivnih farmaceutskih sastojaka, potencijalnih alternativnih proizvodnih lokacija ili minimalne razine zaliha, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova. |
| --- | --- |

(g)

planove za
  sprečavanje i
  ublažavanje nestašica, uključujući
  informacije o proizvodnom
  i 
  opskrbnom kapacitetu, proizvodnim lokacijama gotovog farmaceutskog proizvoda i aktivnih farmaceutskih sastojaka, potencijalnih alternativnih proizvodnih lokacija ili minimalne razine zaliha, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova.

sprečavanje i

informacije o proizvodnom

opskrbnom kapacitetu, proizvodnim lokacijama gotovog farmaceutskog proizvoda i aktivnih farmaceutskih sastojaka, potencijalnih alternativnih proizvodnih lokacija ili minimalne razine zaliha, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka h

Članak 9. – stavak 3. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | informacije koje daju trgovci u veleprodaji i pravne osobe ovlaštene za opskrbu stanovništva lijekom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

(h)

informacije koje daju trgovci u veleprodaji i pravne osobe ovlaštene za opskrbu stanovništva lijekom.

informacije koje daju trgovci u veleprodaji i pravne osobe ovlaštene za opskrbu stanovništva lijekom.

Briše se.

Briše se.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova odobrenih u Uniji u roku od šest mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe dostavljaju informacije propisane na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) u elektroničkom obliku u bazu podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004. Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet ažuriraju dostavljene informacije prema potrebi. | 2.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova odobrenih u Uniji u roku od šest mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe dostavljaju informacije propisane na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) u elektroničkom obliku u bazu podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004
  i u skladu s normama Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za identifikaciju lijekova (IDMP)
  . Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet ažuriraju dostavljene informacije prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova odobrenih u Uniji u roku od šest mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe dostavljaju informacije propisane na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) u elektroničkom obliku u bazu podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004. Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet ažuriraju dostavljene informacije prema potrebi.

2.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova odobrenih u Uniji u roku od šest mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe dostavljaju informacije propisane na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) u elektroničkom obliku u bazu podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004
  i u skladu s normama Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za identifikaciju lijekova (IDMP)
  . Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet ažuriraju dostavljene informacije prema potrebi.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4.

Članak 10. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova navedu da dostavljene informacije sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, dužni su označiti relevantne dijelove i objasniti razloge tog navođenja. Agencija ocjenjuje utemeljenost svakog zahtjeva i štiti poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja. | 4.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova navedu da dostavljene informacije
  koje su zatražili Agencija i nacionalna nadležna tijela
  sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, dužni su označiti relevantne dijelove i objasniti razloge tog navođenja. Agencija ocjenjuje utemeljenost svakog zahtjeva i štiti poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova navedu da dostavljene informacije sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, dužni su označiti relevantne dijelove i objasniti razloge tog navođenja. Agencija ocjenjuje utemeljenost svakog zahtjeva i štiti poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja.

4.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova navedu da dostavljene informacije
  koje su zatražili Agencija i nacionalna nadležna tijela
  sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, dužni su označiti relevantne dijelove i objasniti razloge tog navođenja. Agencija ocjenjuje utemeljenost svakog zahtjeva i štiti poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova posjeduju neke dodatne informacije kojima se dokazuje moguća ili stvarna nestašica, odmah ih dostavljaju Agenciji. | 5.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova
  i/ili relevantni subjekti u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima
  posjeduju neke dodatne informacije kojima se dokazuje moguća ili stvarna nestašica, odmah ih dostavljaju Agenciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova posjeduju neke dodatne informacije kojima se dokazuje moguća ili stvarna nestašica, odmah ih dostavljaju Agenciji.

5.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova
  i/ili relevantni subjekti u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima
  posjeduju neke dodatne informacije kojima se dokazuje moguća ili stvarna nestašica, odmah ih dostavljaju Agenciji.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 6. – točka c

Članak 10. – stavak 6. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

| (c) | obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o 
  praćenju i
  rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |
| --- | --- |

(c)

obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o 
  praćenju i
  rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

praćenju i

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 6.a (novi)

Članak 10. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kako bi se dopunili planovi za sprečavanje i ublažavanje nestašice ključnih lijekova, Agencija i nacionalna nadležna tijela mogu zatražiti dodatne informacije od trgovaca u veleprodaji i drugih relevantnih subjekata u pogledu svih logističkih izazova koji nastaju u veleprodajnom lancu opskrbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Kako bi se dopunili planovi za sprečavanje i ublažavanje nestašice ključnih lijekova, Agencija i nacionalna nadležna tijela mogu zatražiti dodatne informacije od trgovaca u veleprodaji i drugih relevantnih subjekata u pogledu svih logističkih izazova koji nastaju u veleprodajnom lancu opskrbe.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 11. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtjev Agencije i radi lakšeg praćenja iz članka 7., države članice u roku koji odredi Agencija: | 1.   Na zahtjev Agencije i radi lakšeg praćenja iz članka 7., države članice u roku koji odredi Agencija
  podnose sljedeće informacije, pod uvjetom da nisu dostupne u bazi podataka uspostavljenoj u članku 12.a
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na zahtjev Agencije i radi lakšeg praćenja iz članka 7., države članice u roku koji odredi Agencija:

1.   Na zahtjev Agencije i radi lakšeg praćenja iz članka 7., države članice u roku koji odredi Agencija
  podnose sljedeće informacije, pod uvjetom da nisu dostupne u bazi podataka uspostavljenoj u članku 12.a
  :

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice uz potporu Agencije prikupljaju informacije i podatke o razinama zaliha od trgovaca u veleprodaji i drugih pravnih subjekata ovlaštenih za opskrbu stanovništva lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova. | 2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice uz potporu Agencije prikupljaju
  relevantne
  informacije i podatke
  , među ostalim
  o razinama zaliha, od trgovaca u veleprodaji i drugih pravnih subjekata
  te
  ovlaštenih
  osoba i nositelja prava
  za opskrbu stanovništva lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice uz potporu Agencije prikupljaju informacije i podatke o razinama zaliha od trgovaca u veleprodaji i drugih pravnih subjekata ovlaštenih za opskrbu stanovništva lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova.

2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice uz potporu Agencije prikupljaju
  relevantne
  informacije i podatke
  , među ostalim
  o razinama zaliha, od trgovaca u veleprodaji i drugih pravnih subjekata
  te
  ovlaštenih
  osoba i nositelja prava
  za opskrbu stanovništva lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4.a (novi)

Članak 11. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Nadležna nacionalna tijela za lijekove olakšavaju prikupljanje podataka na internetu o učinku nestašica lijekova na pacijente i potrošače. Podmreža jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela iz članka 3. stavka 5. dijeli relevantne objedinjene podatke iz tih istraživanja s upravljačkom skupinom za lijekove kako bi se na temelju njih donosile preporuke o upravljanju nestašicom lijekova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Nadležna nacionalna tijela za lijekove olakšavaju prikupljanje podataka na internetu o učinku nestašica lijekova na pacijente i potrošače. Podmreža jedinstvenih kontaktnih točaka nacionalnih nadležnih tijela iz članka 3. stavka 5. dijeli relevantne objedinjene podatke iz tih istraživanja s upravljačkom skupinom za lijekove kako bi se na temelju njih donosile preporuke o upravljanju nestašicom lijekova.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 12. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | omogućuje lakšu koordinaciju proizvođača i drugih relevantnih dionika radi rješavanja povećane potražnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

omogućuje lakšu koordinaciju proizvođača i drugih relevantnih dionika radi rješavanja povećane potražnje;

omogućuje lakšu koordinaciju proizvođača i drugih relevantnih dionika radi rješavanja povećane potražnje;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka b

Članak 12. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razmatra potrebu za smjernicama namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razmatra potrebu za smjernicama namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima;

| (b) | razmatra potrebu za smjernicama
  i preporukama
  namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima
  , uključujući subjekte iz lanca opskrbe farmaceutskim proizvodima i zdravstvene djelatnike, kako bi im pružila podršku u radu i komunikaciji s pacijentima
  ; |
| --- | --- |

(b)

razmatra potrebu za smjernicama
  i preporukama
  namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima
  , uključujući subjekte iz lanca opskrbe farmaceutskim proizvodima i zdravstvene djelatnike, kako bi im pružila podršku u radu i komunikaciji s pacijentima
  ;

i preporukama

, uključujući subjekte iz lanca opskrbe farmaceutskim proizvodima i zdravstvene djelatnike, kako bi im pružila podršku u radu i komunikaciji s pacijentima

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka f

Članak 12. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uvrštenih na popis ključnih lijekova ili njihovih aktivnih farmaceutskih sastojaka, ako se ti proizvodi ili sastojci uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uvrštenih na popis ključnih lijekova ili njihovih aktivnih farmaceutskih sastojaka, ako se ti proizvodi ili sastojci uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice.

| (f) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uvrštenih na popis ključnih lijekova ili njihovih aktivnih farmaceutskih sastojaka, ako se ti proizvodi ili sastojci uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice
  , i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za lijekove
  . |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica lijekova uvrštenih na popis ključnih lijekova ili njihovih aktivnih farmaceutskih sastojaka, ako se ti proizvodi ili sastojci uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice
  , i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za lijekove
  .

, i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za lijekove

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Europska baza podataka o opskrbi lijekovima |
| | 1.
     
  Agencija u suradnji s Komisijom i državama članicama uspostavlja i održava Europsku bazu podataka o opskrbi lijekovima (EUMSD) te njome upravlja u sljedeće svrhe: |
| | (a) | praćenje ponude i potražnje lijekova na razini Unije i država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Europska baza podataka o opskrbi lijekovima

Europska baza podataka o opskrbi lijekovima

1.
     
  Agencija u suradnji s Komisijom i državama članicama uspostavlja i održava Europsku bazu podataka o opskrbi lijekovima (EUMSD) te njome upravlja u sljedeće svrhe:

(a)

(a)

praćenje ponude i potražnje lijekova na razini Unije i država članica;

praćenje ponude i potražnje lijekova na razini Unije i država članica;

| (b) | praćenje nestašica lijekova i izvješćivanja o njima na razini Unije i država članica; |
| --- | --- |

(b)

(b)

praćenje nestašica lijekova i izvješćivanja o njima na razini Unije i država članica;

praćenje nestašica lijekova i izvješćivanja o njima na razini Unije i država članica;

| (c) | omogućavanje nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i trgovcima u veleprodaji da se pridržavaju obveza u pogledu informacija utvrđenih u članku 10.; |
| --- | --- |

(c)

(c)

omogućavanje nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i trgovcima u veleprodaji da se pridržavaju obveza u pogledu informacija utvrđenih u članku 10.;

omogućavanje nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i trgovcima u veleprodaji da se pridržavaju obveza u pogledu informacija utvrđenih u članku 10.;

| (d) | omogućavanje Komisiji, Agenciji i nacionalnim nadležnim tijelima da informirano obavljaju svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom te poboljšavanje njihove suradnje. |
| --- | --- |

(d)

(d)

omogućavanje Komisiji, Agenciji i nacionalnim nadležnim tijelima da informirano obavljaju svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom te poboljšavanje njihove suradnje.

omogućavanje Komisiji, Agenciji i nacionalnim nadležnim tijelima da informirano obavljaju svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom te poboljšavanje njihove suradnje.

EUMSD, koji je funkcionalan tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, ali i u normalnim okolnostima, funkcionira kao interoperabilna i digitalna baza podataka Unije, na temelju podataka prijavljenih putem nacionalnih elektroničkih platformi uspostavljenih u skladu sa stavkom 2. Ta baza podataka omogućuje Agenciji i nacionalnim nadležnim tijelima istodobni pristup i razmjenu informacija iz baze podataka.

EUMSD, koji je funkcionalan tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, ali i u normalnim okolnostima, funkcionira kao interoperabilna i digitalna baza podataka Unije, na temelju podataka prijavljenih putem nacionalnih elektroničkih platformi uspostavljenih u skladu sa stavkom 2. Ta baza podataka omogućuje Agenciji i nacionalnim nadležnim tijelima istodobni pristup i razmjenu informacija iz baze podataka.

2.
     
  Svaka država članica razvija elektroničku platformu s ciljem uspostave praćenja opskrbe lijekovima u stvarnom vremenu kojom se u svakom trenutku može odrediti postojeća količina lijekova te se mogu utvrditi, predvidjeti i spriječiti nestašice lijekova. Te platforme, kojima upravljaju nacionalna nadležna tijela, moraju biti u cijelosti funkcionalne na razini država članica do... [30 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Podatke o ponudi i potražnji na razini država članica prijavljuju sljedeći subjekti:

Podatke o ponudi i potražnji na razini država članica prijavljuju sljedeći subjekti:

| (a) | nositelji odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(a)

(a)

nositelji odobrenja za stavljanje u promet;

nositelji odobrenja za stavljanje u promet;

| (b) | trgovci u veleprodaji; |
| --- | --- |

(b)

(b)

trgovci u veleprodaji;

trgovci u veleprodaji;

| (c) | javne i bolničke ljekarne. |
| --- | --- |

(c)

(c)

javne i bolničke ljekarne.

javne i bolničke ljekarne.

3.
     
  Osim navedenog u stavku 2., elektroničke platforme omogućuju nacionalnim nadležnim tijelima pristup informacijama o neispunjenim zahtjevima trgovaca u veleprodaji te javnih i bolničkih ljekarni na nacionalnoj razini u stvarnom vremenu. Te platforme također omogućuju nositeljima odobrenja za stavljanje u promet prijavu svih problema s opskrbom lijekova, uključujući probleme s proizvodnjom.

4.
     
  Platforme država članica interoperabilne su i njihove se informacije nalaze i u EUMSD-u kojim upravlja Agencija, čime se sprečava svako udvostručivanje postupka izvješćivanja jedinstvenim kontaktnim točkama uspostavljenim u članku 9. stavku 2.

5.
     
  Podaci koji se generiraju u platformama država članica, a kasnije i u EUMSD-u, omogućuju utvrđivanje svih problema s opskrbom duž lanca opskrbe te se primjenom tehnika velike količine podataka i, prema potrebi, umjetne inteligencije mogu predvidjeti problemi s opskrbom.

6.
     
  Dostavljeni podaci moraju biti u skladu sa standardima Međunarodne organizacije za normizaciju za identifikaciju lijekova (IDMP) te se temeljiti na četirima domenama glavnih podataka u regulatornim farmaceutskim postupcima: tvar, proizvod, organizacija i referentnost.

7.
     
  Agencija u suradnji s Komisijom i državama članicama mora izraditi funkcionalne specifikacije za bazu podataka, zajedno s planom za provedbu EUMSD-a i platformi država članica do... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. Tim se planom nastoji osigurati da EUMSD bude u cijelosti funkcionalan do... [48 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

8.
     
  Ako nacionalno nadležno tijelo navede da dostavljene informacije sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, dužno je označiti relevantne dijelove i objasniti razloge tog navođenja. Agencija ocjenjuje utemeljenost svakog zahtjeva i štiti poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja.

9.
     
  Uzimajući u obzir poslovno osjetljivu narav podataka navedenih u EUMSD-u, pristup bazi podataka omogućen je isključivo Komisiji, Agenciji, nacionalnim nadležnim tijelima koja prijavljuju podatke u bazu podataka i upravljačkoj skupini za lijekove.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i interesne skupine o radu upravljačke skupine za lijekove. | Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  pravodobno
  obavješćuje javnost i interesne skupine o radu upravljačke skupine za lijekove
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i interesne skupine o radu upravljačke skupine za lijekove.

svojeg internetskog portala

Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  pravodobno
  obavješćuje javnost i interesne skupine o radu upravljačke skupine za lijekove
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove
  .

za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu

pravodobno

te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Postupci upravljačke skupine za lijekove su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za lijekove te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupci upravljačke skupine za lijekove su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za lijekove te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima.

Postupci upravljačke skupine za lijekove su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za lijekove te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osniva se radna skupina za izvanredna stanja kao dio Agencije. Sastaje se za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, fizički ili na daljinu. Agencija osigurava tajništvo. | 1.   Osniva se radna skupina za izvanredna stanja kao dio Agencije. Sastaje se za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  ili tijekom pripreme za njih
  , fizički ili na daljinu. Agencija osigurava tajništvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Osniva se radna skupina za izvanredna stanja kao dio Agencije. Sastaje se za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, fizički ili na daljinu. Agencija osigurava tajništvo.

1.   Osniva se radna skupina za izvanredna stanja kao dio Agencije. Sastaje se za vrijeme izvanrednih stanja u području javnog zdravlja
  ili tijekom pripreme za njih
  , fizički ili na daljinu. Agencija osigurava tajništvo.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – točka f

Članak 14. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | prema potrebi, suradnju s tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

prema potrebi, suradnju s tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja.

| (f) | prema potrebi, suradnju s 
  nacionalnim nadležnim tijelima,
  tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, suradnju s 
  nacionalnim nadležnim tijelima,
  tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja.

nacionalnim nadležnim tijelima,

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Radnu skupinu za izvanredna stanja čine predstavnici znanstvenih odbora, radnih skupina i članovi osoblja Agencije, koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ i savjetodavne skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 536/2014 (21). Prema potrebi mogu se imenovati vanjski stručnjaci i pozvati predstavnici drugih tijela i agencija Unije na ad hoc osnovi. Skupinom predsjeda Agencija. | 3.   Radnu skupinu za izvanredna stanja čine predstavnici znanstvenih odbora, radnih skupina
  , uključujući predstavnike radne skupine Agencije za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) i radne skupine Agencije za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP),
  i članovi osoblja Agencije, koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ i savjetodavne skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 
  br.
  536/2014 (21). Prema potrebi mogu se imenovati vanjski stručnjaci i pozvati predstavnici drugih tijela i agencija Unije na ad hoc osnovi. Skupinom predsjeda Agencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Radnu skupinu za izvanredna stanja čine predstavnici znanstvenih odbora, radnih skupina i članovi osoblja Agencije, koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ i savjetodavne skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 536/2014 (21). Prema potrebi mogu se imenovati vanjski stručnjaci i pozvati predstavnici drugih tijela i agencija Unije na ad hoc osnovi. Skupinom predsjeda Agencija.

3.   Radnu skupinu za izvanredna stanja čine predstavnici znanstvenih odbora, radnih skupina
  , uključujući predstavnike radne skupine Agencije za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) i radne skupine Agencije za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP),
  i članovi osoblja Agencije, koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ i savjetodavne skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 
  br.
  536/2014 (21). Prema potrebi mogu se imenovati vanjski stručnjaci i pozvati predstavnici drugih tijela i agencija Unije na ad hoc osnovi. Skupinom predsjeda Agencija.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 5.

Članak 14. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine. | 5.   Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja
  , neovisne stručnjake za klinička ispitivanja i istraživače te
  interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine.

5.   Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja
  , neovisne stručnjake za klinička ispitivanja i istraživače te
  interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 8.

Članak 14. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Članak 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 primjenjuje se na radnu skupinu za izvanredna stanja u pogledu transparentnosti i neovisnosti njezinih članova. | 8.   Članak 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 primjenjuje se na radnu skupinu za izvanredna stanja u pogledu transparentnosti i neovisnosti njezinih članova.
  Članovi radne skupine za izvanredna stanja ažuriraju godišnju izjavu o svojim financijskim interesima predviđenu člankom 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 u slučaju relevantnih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Članak 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 primjenjuje se na radnu skupinu za izvanredna stanja u pogledu transparentnosti i neovisnosti njezinih članova.

8.   Članak 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 primjenjuje se na radnu skupinu za izvanredna stanja u pogledu transparentnosti i neovisnosti njezinih članova.
  Članovi radne skupine za izvanredna stanja ažuriraju godišnju izjavu o svojim financijskim interesima predviđenu člankom 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 u slučaju relevantnih promjena.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Radna skupina za izvanredna stanja uspostavlja postupke za traženje i dostavljanje potrebnog skupa informacija i podataka, uključujući one o državi članici ili državama članicama u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja. | 3.   Radna skupina za izvanredna stanja uspostavlja postupke
  i smjernice
  za traženje i dostavljanje potrebnog skupa informacija i podataka, uključujući one o državi članici ili državama članicama u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Radna skupina za izvanredna stanja uspostavlja postupke za traženje i dostavljanje potrebnog skupa informacija i podataka, uključujući one o državi članici ili državama članicama u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja.

3.   Radna skupina za izvanredna stanja uspostavlja postupke
  i smjernice
  za traženje i dostavljanje potrebnog skupa informacija i podataka, uključujući one o državi članici ili državama članicama u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 5.

Članak 15. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Pri odobravanju zahtjeva za kliničko ispitivanje za koji je pružen znanstveni savjet, države članice na odgovarajući način razmatraju taj savjet. | 5.   Pri odobravanju zahtjeva za kliničko ispitivanje za koji je pružen znanstveni savjet, države članice na odgovarajući način razmatraju taj savjet.
  Znanstvenim savjetima koje pruža radna skupina za izvanredna stanja ne dovodi se u pitanje etička revizija predviđena Uredbom (EU) br. 536/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Pri odobravanju zahtjeva za kliničko ispitivanje za koji je pružen znanstveni savjet, države članice na odgovarajući način razmatraju taj savjet.

5.   Pri odobravanju zahtjeva za kliničko ispitivanje za koji je pružen znanstveni savjet, države članice na odgovarajući način razmatraju taj savjet.
  Znanstvenim savjetima koje pruža radna skupina za izvanredna stanja ne dovodi se u pitanje etička revizija predviđena Uredbom (EU) br. 536/2014.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.a (novi)

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 15.a |
| | Objavljene informacije o kliničkim ispitivanjima i odlukama o odobrenju za stavljanje u promet |
| | 1.
     
  Za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sponzori kliničkih ispitivanja provedenih u EU-u: |
| | (a) | objavljuju protokol ispitivanja na početku ispitivanja putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.a

Članak 15.a

Objavljene informacije o kliničkim ispitivanjima i odlukama o odobrenju za stavljanje u promet

Objavljene informacije o kliničkim ispitivanjima i odlukama o odobrenju za stavljanje u promet

1.
     
  Za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, sponzori kliničkih ispitivanja provedenih u EU-u:

(a)

(a)

objavljuju protokol ispitivanja na početku ispitivanja putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije;

objavljuju protokol ispitivanja na početku ispitivanja putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije;

| (b) | objavljuju sažetak rezultata putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije u roku koji je odredila Agencija i koji je kraći od onog iz članka 37. Uredbe (EU) br. 536/2014. |
| --- | --- |

(b)

(b)

objavljuju sažetak rezultata putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije u roku koji je odredila Agencija i koji je kraći od onog iz članka 37. Uredbe (EU) br. 536/2014.

objavljuju sažetak rezultata putem Registra kliničkih ispitivanja Europske unije u roku koji je odredila Agencija i koji je kraći od onog iz članka 37. Uredbe (EU) br. 536/2014.

2.
     
  Ako lijek dobije odobrenje za stavljanje u promet, Agencija objavljuje:

| (a) | informacije o lijeku s pojedinostima o uvjetima uporabe u vrijeme davanja odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(a)

(a)

informacije o lijeku s pojedinostima o uvjetima uporabe u vrijeme davanja odobrenja za stavljanje u promet;

informacije o lijeku s pojedinostima o uvjetima uporabe u vrijeme davanja odobrenja za stavljanje u promet;

| (b) | europska javna izvješća o procjeni što je prije moguće i po mogućnosti u roku od sedam dana od davanja odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(b)

(b)

europska javna izvješća o procjeni što je prije moguće i po mogućnosti u roku od sedam dana od davanja odobrenja za stavljanje u promet;

europska javna izvješća o procjeni što je prije moguće i po mogućnosti u roku od sedam dana od davanja odobrenja za stavljanje u promet;

| (c) | kliničke podatke dostavljene Agenciji u potporu zahtjevu po mogućnosti u roku od dva mjeseca od Komisijina odobrenja te nakon što su osobni podaci anonimizirani, a poslovno povjerljivi podaci skriveni; |
| --- | --- |

(c)

(c)

kliničke podatke dostavljene Agenciji u potporu zahtjevu po mogućnosti u roku od dva mjeseca od Komisijina odobrenja te nakon što su osobni podaci anonimizirani, a poslovno povjerljivi podaci skriveni;

kliničke podatke dostavljene Agenciji u potporu zahtjevu po mogućnosti u roku od dva mjeseca od Komisijina odobrenja te nakon što su osobni podaci anonimizirani, a poslovno povjerljivi podaci skriveni;

| (d) | potpuni plan upravljanja rizicima i sve ažurirane inačice. |
| --- | --- |

(d)

(d)

potpuni plan upravljanja rizicima i sve ažurirane inačice.

potpuni plan upravljanja rizicima i sve ažurirane inačice.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, radna skupina za izvanredna stanja preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Revizija se redovito ažurira tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, radna skupina za izvanredna stanja preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Revizija se redovito ažurira tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  i kada tako dogovore radna skupina za izvanredna stanja i Odbor za lijekove za humanu uporabu tijekom pripreme procjene zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, radna skupina za izvanredna stanja preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Revizija se redovito ažurira tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, radna skupina za izvanredna stanja preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Revizija se redovito ažurira tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  i kada tako dogovore radna skupina za izvanredna stanja i Odbor za lijekove za humanu uporabu tijekom pripreme procjene zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet
  .

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U pripremi revizije radna skupina za izvanredna stanja može zatražiti informacije i podatke od nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i subjekata koji razvijaju lijekove te s njima surađivati u preliminarnim raspravama. Radna skupina za izvanredna stanja može se, ako je to moguće, koristiti i opservacijskim studijama zdravstvenih podataka nastalih izvan kliničkih studija, uzimajući u obzir njihovu pouzdanost. | 2.   U pripremi revizije radna skupina za izvanredna stanja može zatražiti informacije i podatke od nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i subjekata koji razvijaju lijekove te s njima surađivati u preliminarnim raspravama. Radna skupina za izvanredna stanja može se, ako je to moguće, koristiti i opservacijskim studijama zdravstvenih podataka nastalih izvan kliničkih studija, uzimajući u obzir njihovu pouzdanost.
  Radna skupina za izvanredna stanja može se povezati s agencijama u trećim zemljama koje odobravaju lijekove kako bi dobila dodatne informacije i podatke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U pripremi revizije radna skupina za izvanredna stanja može zatražiti informacije i podatke od nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i subjekata koji razvijaju lijekove te s njima surađivati u preliminarnim raspravama. Radna skupina za izvanredna stanja može se, ako je to moguće, koristiti i opservacijskim studijama zdravstvenih podataka nastalih izvan kliničkih studija, uzimajući u obzir njihovu pouzdanost.

2.   U pripremi revizije radna skupina za izvanredna stanja može zatražiti informacije i podatke od nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i subjekata koji razvijaju lijekove te s njima surađivati u preliminarnim raspravama. Radna skupina za izvanredna stanja može se, ako je to moguće, koristiti i opservacijskim studijama zdravstvenih podataka nastalih izvan kliničkih studija, uzimajući u obzir njihovu pouzdanost.
  Radna skupina za izvanredna stanja može se povezati s agencijama u trećim zemljama koje odobravaju lijekove kako bi dobila dodatne informacije i podatke.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 7.

Članak 16. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.
     
  Agencija na svojem internetskom portalu objavljuje mišljenja donesena na temelju stavka 4., uključujući sva ažuriranja. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.
     
  Agencija na svojem internetskom portalu objavljuje mišljenja donesena na temelju stavka 4., uključujući sva ažuriranja.

Briše se.

Briše se.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu radne skupine za izvanredna stanja. | Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  bez odgađanja
  obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu radne skupine za izvanredna stanja
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu radne skupine za izvanredna stanja.

svojeg internetskog portala

Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  bez odgađanja
  obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu radne skupine za izvanredna stanja
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove
  .

za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu

bez odgađanja

te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za lijekove

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Popis članova radne skupine za izvanredna stanja, poslovnik, kao i preporuke predviđene člankom 16. stavkom 3. i mišljenja usvojena u skladu s člankom 16. stavkom 4. objavljuju se na internetskom portalu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Popis članova radne skupine za izvanredna stanja, poslovnik, kao i preporuke predviđene člankom 16. stavkom 3. i mišljenja usvojena u skladu s člankom 16. stavkom 4. objavljuju se na internetskom portalu Agencije.

Popis članova radne skupine za izvanredna stanja, poslovnik, kao i preporuke predviđene člankom 16. stavkom 3. i mišljenja usvojena u skladu s člankom 16. stavkom 4. objavljuju se na internetskom portalu Agencije.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka a

Članak 18. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razvija i održava elektroničke alate za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razvija i održava elektroničke alate za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama;

| (a) | razvija i održava elektroničke alate
  , uključujući interoperabilnu i digitaliziranu platformu,
  za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama; |
| --- | --- |

(a)

razvija i održava elektroničke alate
  , uključujući interoperabilnu i digitaliziranu platformu,
  za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale neovisno o kliničkim studijama;

, uključujući interoperabilnu i digitaliziranu platformu,

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka b

Članak 18. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | koordinira neovisne studije o učinkovitosti
  cjepiva
  i praćenju sigurnosti s pomoću relevantnih podataka u posjedu javnih tijela. Ta se koordinacija provodi zajedno s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti, a posebno putem nove platforme za praćenje cjepiva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

koordinira neovisne studije o učinkovitosti
  cjepiva
  i praćenju sigurnosti s pomoću relevantnih podataka u posjedu javnih tijela. Ta se koordinacija provodi zajedno s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti, a posebno putem nove platforme za praćenje cjepiva;

cjepiva

| (b) | koordinira neovisne studije o 
  uporabi,
  učinkovitosti i praćenju sigurnosti
  lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti
  s pomoću relevantnih podataka u posjedu javnih tijela
  ; u pogledu cjepiva,
  ta se koordinacija provodi zajedno s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti, a posebno putem nove platforme za praćenje cjepiva; |
| --- | --- |

(b)

koordinira neovisne studije o 
  uporabi,
  učinkovitosti i praćenju sigurnosti
  lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti
  s pomoću relevantnih podataka u posjedu javnih tijela
  ; u pogledu cjepiva,
  ta se koordinacija provodi zajedno s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti, a posebno putem nove platforme za praćenje cjepiva;

uporabi,

lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti

; u pogledu cjepiva,

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka c

Članak 18. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije;

| (c) | u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o 
  intervencijskim
  kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije; |
| --- | --- |

(c)

u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o 
  intervencijskim
  kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije;

intervencijskim

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za medicinske proizvode („upravljačka skupina za medicinske proizvode”) kao dio Agencije. Sastaje
  se
  fizički ili na daljinu, tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja. Agencija osigurava tajništvo. | 1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za medicinske proizvode („upravljačka skupina za medicinske proizvode”) kao dio Agencije.
  Redovito se
  sastaje fizički ili na daljinu,
  i kad god situacija to zahtijeva
  tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja. Agencija osigurava tajništvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za medicinske proizvode („upravljačka skupina za medicinske proizvode”) kao dio Agencije. Sastaje
  se
  fizički ili na daljinu, tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja. Agencija osigurava tajništvo.

1.   Osniva se izvršna upravljačka skupina za medicinske proizvode („upravljačka skupina za medicinske proizvode”) kao dio Agencije.
  Redovito se
  sastaje fizički ili na daljinu,
  i kad god situacija to zahtijeva
  tijekom pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili za vrijeme izvanrednog stanja. Agencija osigurava tajništvo.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačku skupinu za medicinske proizvode čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima. | 2.   Upravljačku skupinu za medicinske proizvode čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan
  ovlašteni
  viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.
  U upravljačkoj skupini za medicinske proizvode kao promatrači sudjeluju i predstavnik radne skupine za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) i predstavnik radne skupine za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP). Popis članova upravljačke skupine za medicinske proizvode transparentan je i objavljuje se na internetskom portalu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačku skupinu za medicinske proizvode čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.

2.   Upravljačku skupinu za medicinske proizvode čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan
  ovlašteni
  viši predstavnik iz svake države članice. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika. Članove mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.
  U upravljačkoj skupini za medicinske proizvode kao promatrači sudjeluju i predstavnik radne skupine za suradnju s pacijentima i potrošačima (PCWP) i predstavnik radne skupine za suradnju sa zdravstvenim djelatnicima (HCPWP). Popis članova upravljačke skupine za medicinske proizvode transparentan je i objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravljačkom skupinom za medicinske proizvode predsjeda Agencija.
  Predsjednik može pozvati
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za medicinske proizvode, da prisustvuju sastancima skupine. | 3.   Upravljačkom skupinom za medicinske proizvode predsjeda Agencija.
  Svi članovi upravljačke skupine za medicinske proizvode mogu predložiti predsjedniku da pozove
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za medicinske proizvode,
  primjerice predstavnike proizvođača i prijavljenih tijela ili svakog drugog subjekta u lancu opskrbe medicinskim proizvodima kao i predstavnike zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača
  da prisustvuju sastancima skupine
  kad oni mogu doprinijeti raspravama upravljačke skupine za medicinske proizvode
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravljačkom skupinom za medicinske proizvode predsjeda Agencija.
  Predsjednik može pozvati
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za medicinske proizvode, da prisustvuju sastancima skupine.

3.   Upravljačkom skupinom za medicinske proizvode predsjeda Agencija.
  Svi članovi upravljačke skupine za medicinske proizvode mogu predložiti predsjedniku da pozove
  treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za medicinske proizvode,
  primjerice predstavnike proizvođača i prijavljenih tijela ili svakog drugog subjekta u lancu opskrbe medicinskim proizvodima kao i predstavnike zdravstvenih djelatnika, pacijenata i potrošača
  da prisustvuju sastancima skupine
  kad oni mogu doprinijeti raspravama upravljačke skupine za medicinske proizvode
  .

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 6.a (novi)

Članak 19. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Članovi upravljačke skupine za medicinske proizvode nemaju financijske ni druge interese u industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni djeluju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima koju ažuriraju u slučaju relevantnih promjena. Svi neizravni interesi koji bi mogli biti povezani s industrijom unose se u registar koji vodi Agencija i na zahtjev su dostupni javnosti. Izjava o interesu objavljuje se na internetskom portalu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Članovi upravljačke skupine za medicinske proizvode nemaju financijske ni druge interese u industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni djeluju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima koju ažuriraju u slučaju relevantnih promjena. Svi neizravni interesi koji bi mogli biti povezani s industrijom unose se u registar koji vodi Agencija i na zahtjev su dostupni javnosti. Izjava o interesu objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2.

Članak 20. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačka skupina za medicinske proizvode donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu. | 2.   Upravljačka skupina za medicinske proizvode donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.
  O tome se obavješćuju tijela Unije ili nacionalni subjekti koji sudjeluju u stvaranju zaliha medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačka skupina za medicinske proizvode donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.

2.   Upravljačka skupina za medicinske proizvode donosi skup informacija potrebnih za praćenje ponude i potražnje medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i o tome obavješćuje svoju radnu skupinu.
  O tome se obavješćuju tijela Unije ili nacionalni subjekti koji sudjeluju u stvaranju zaliha medicinskih proizvoda.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 3.

Članak 20. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Agencija na svojem internetskom portalu objavljuje popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te ga redovito ažurira. | 3.   Agencija na
  za to predviđenom prostoru na
  svojem internetskom portalu objavljuje popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te ga redovito ažurira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Agencija na svojem internetskom portalu objavljuje popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te ga redovito ažurira.

3.   Agencija na
  za to predviđenom prostoru na
  svojem internetskom portalu objavljuje popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te ga redovito ažurira.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 3.a (novi)

Članak 20. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija izvješćuje o nestašici ključnih medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja putem internetske stranice iz članka 6. stavka 4.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Agencija izvješćuje o nestašici ključnih medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja putem internetske stranice iz članka 6. stavka 4.a.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upravljačka skupina za medicinske proizvode redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 23. stavka 
  1
  . točke (
  b
  ) o rezultatima svojeg praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upravljačka skupina za medicinske proizvode redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 23. stavka 
  2
  . točke 
  (a)
  o rezultatima svojeg praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upravljačka skupina za medicinske proizvode redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 23. stavka 
  1
  . točke (
  b
  ) o rezultatima svojeg praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upravljačka skupina za medicinske proizvode redovito izvješćuje Komisiju i podmrežu iz članka 23. stavka 
  2
  . točke 
  (a)
  o rezultatima svojeg praćenja te posebno upozorava na svaku moguću ili stvarnu nestašicu medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtjev Komisije ili podmreže iz članka 23. stavka 2. točke 
  (b)
  , upravljačka skupina za medicinske proizvode dostavlja objedinjene podatke i prognoze o potražnji kako bi potkrijepila svoje nalaze. Upravljačka skupina pritom se povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za medicinskim proizvodima te s upravljačkom skupinom za medicinske proizvode iz članka 3. ako se medicinski proizvodi uvršteni na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upotrebljavaju zajedno s lijekom. | 2.   Na zahtjev Komisije
  , jednog nacionalnog javnozdravstvenog tijela ili više njih
  ili podmreže iz članka 23. stavka 2. točke 
  (a)
  , upravljačka skupina za medicinske proizvode dostavlja objedinjene podatke i prognoze o potražnji kako bi potkrijepila svoje nalaze. Upravljačka skupina pritom se povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za medicinskim proizvodima te s upravljačkom skupinom za medicinske proizvode iz članka 3. ako se medicinski proizvodi uvršteni na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upotrebljavaju zajedno s lijekom.
  Upravljačka skupina za medicinske proizvode o svojim rezultatima i zaključcima informira Uniju i nacionalne subjekte koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova i medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na zahtjev Komisije ili podmreže iz članka 23. stavka 2. točke 
  (b)
  , upravljačka skupina za medicinske proizvode dostavlja objedinjene podatke i prognoze o potražnji kako bi potkrijepila svoje nalaze. Upravljačka skupina pritom se povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za medicinskim proizvodima te s upravljačkom skupinom za medicinske proizvode iz članka 3. ako se medicinski proizvodi uvršteni na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upotrebljavaju zajedno s lijekom.

2.   Na zahtjev Komisije
  , jednog nacionalnog javnozdravstvenog tijela ili više njih
  ili podmreže iz članka 23. stavka 2. točke 
  (a)
  , upravljačka skupina za medicinske proizvode dostavlja objedinjene podatke i prognoze o potražnji kako bi potkrijepila svoje nalaze. Upravljačka skupina pritom se povezuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za medicinskim proizvodima te s upravljačkom skupinom za medicinske proizvode iz članka 3. ako se medicinski proizvodi uvršteni na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upotrebljavaju zajedno s lijekom.
  Upravljačka skupina za medicinske proizvode o svojim rezultatima i zaključcima informira Uniju i nacionalne subjekte koji sudjeluju u stvaranju zaliha lijekova i medicinskih proizvoda.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 5.a (novi)

Članak 22. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ako se preporuke iz stavaka 3. i 4. ne uzmu u obzir ili ne provedu, Komisija, države članice, proizvođači medicinskih proizvoda i prijavljena tijela prema potrebi pružaju potkrijepljeno obrazloženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Ako se preporuke iz stavaka 3. i 4. ne uzmu u obzir ili ne provedu, Komisija, države članice, proizvođači medicinskih proizvoda i prijavljena tijela prema potrebi pružaju potkrijepljeno obrazloženje.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka a

Članak 23. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | utvrđuje postupke za sastavljanje popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

utvrđuje postupke za sastavljanje popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (a) | utvrđuje postupke
  i kriterije
  za sastavljanje
  i preispitivanje
  popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  , osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s proizvođačima i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe medicinskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima
  ; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje postupke
  i kriterije
  za sastavljanje
  i preispitivanje
  popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  , osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s proizvođačima i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe medicinskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima
  ;

i kriterije

i preispitivanje

, osiguravajući odgovarajuće savjetovanje s proizvođačima i drugim relevantnim subjektima u lancu opskrbe medicinskim proizvodima kao i sa zdravstvenim djelatnicima, potrošačima i pacijentima

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka b

Članak 23. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje;

| (b) | u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  razvija pojednostavnjene elektroničke sustave za praćenje i izvješćivanje;

u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka d

Članak 23. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | sastavlja i vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih predstavnika i prijavljenih tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

sastavlja i vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih predstavnika i prijavljenih tijela;

sastavlja i vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih predstavnika i prijavljenih tijela;

Briše se.

Briše se.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka a

Članak 23. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja uspostavlja i održava podmrežu jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda i prijavljenih tijela na temelju medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja uspostavlja i održava podmrežu jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda i prijavljenih tijela na temelju medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (a) | za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja uspostavlja i održava podmrežu jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda i prijavljenih tijela na temelju medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  na temelju jedinstvenih kontaktnih točaka koje za sve proizvođače medicinskih proizvoda treba uključiti u bazu podataka iz članka 33. Uredbe (EU) 2017/745 i članka 30. Uredbe (EU) 2017/746
  ; |
| --- | --- |

(a)

za vrijeme trajanja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja uspostavlja i održava podmrežu jedinstvenih kontaktnih točaka proizvođača medicinskih proizvoda i prijavljenih tijela na temelju medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  na temelju jedinstvenih kontaktnih točaka koje za sve proizvođače medicinskih proizvoda treba uključiti u bazu podataka iz članka 33. Uredbe (EU) 2017/745 i članka 30. Uredbe (EU) 2017/746
  ;

na temelju jedinstvenih kontaktnih točaka koje za sve proizvođače medicinskih proizvoda treba uključiti u bazu podataka iz članka 33. Uredbe (EU) 2017/745 i članka 30. Uredbe (EU) 2017/746

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3. – točka ea (nova)

Članak 23. – stavak 3. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | dostupne zalihe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

dostupne zalihe;

dostupne zalihe;

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3. – točka eb (nova)

Članak 23. – stavak 3. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | već isporučene količine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

već isporučene količine;

već isporučene količine;

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3. – točka ec (nova)

Članak 23. – stavak 3. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | predviđene isporuke; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ec)

(ec)

predviđene isporuke;

predviđene isporuke;

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3. – točka f

Članak 23. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | planove za ublažavanje nestašica, uključujući proizvodni i opskrbni kapacitet; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

planove za ublažavanje nestašica, uključujući proizvodni i opskrbni kapacitet;

| (f) | planove za
  sprečavanje i
  ublažavanje nestašica, uključujući
  informacije o proizvodnom
  i 
  opskrbnom kapacitetu, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popise ključnih medicinskih proizvoda
  ; |
| --- | --- |

(f)

planove za
  sprečavanje i
  ublažavanje nestašica, uključujući
  informacije o proizvodnom
  i 
  opskrbnom kapacitetu, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popise ključnih medicinskih proizvoda
  ;

sprečavanje i

informacije o proizvodnom

opskrbnom kapacitetu, s ciljem jamčenja neprekidne opskrbe i sprečavanja nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popise ključnih medicinskih proizvoda

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice prikupljaju informacije od proizvođača, uvoznika, distributera i prijavljenih tijela o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. | 2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice prikupljaju informacije od proizvođača, uvoznika, distributera
  , zdravstvenih djelatnika
  i prijavljenih tijela o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice prikupljaju informacije od proizvođača, uvoznika, distributera i prijavljenih tijela o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

2.   Ako je to potrebno za ispunjavanje obveza izvješćivanja iz stavka 1., države članice prikupljaju informacije od proizvođača, uvoznika, distributera
  , zdravstvenih djelatnika
  i prijavljenih tijela o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 4. – točka a

Članak 25. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (
  b
  ) | razmatraju potrebu za privremenim izuzećima na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(
  b
  )

b

razmatraju potrebu za privremenim izuzećima na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (
  a
  ) | razmatraju potrebu za privremenim izuzećima na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  osiguravajući pritom visoku razinu sigurnosti pacijenata i proizvoda
  ; |
| --- | --- |

(
  a
  )

a

razmatraju potrebu za privremenim izuzećima na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja
  osiguravajući pritom visoku razinu sigurnosti pacijenata i proizvoda
  ;

osiguravajući pritom visoku razinu sigurnosti pacijenata i proizvoda

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka a

Članak 26. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poduzima sve potrebne mjere u okviru svojih ovlasti u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

poduzima sve potrebne mjere u okviru svojih ovlasti u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746;

| (a) | poduzima sve potrebne mjere u okviru svojih ovlasti u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746
  osiguravajući pritom sigurnost pacijenata i proizvoda
  ; |
| --- | --- |

(a)

poduzima sve potrebne mjere u okviru svojih ovlasti u cilju ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746
  osiguravajući pritom sigurnost pacijenata i proizvoda
  ;

osiguravajući pritom sigurnost pacijenata i proizvoda

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka b

Članak 26. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razmatra potrebu za donošenjem smjernica namijenjenih državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima i drugim subjektima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razmatra potrebu za donošenjem smjernica namijenjenih državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima i drugim subjektima;

| (b) | razmatra potrebu za donošenjem smjernica namijenjenih državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima
  , zdravstvenim djelatnicima
  i drugim subjektima
  ako je to razmjerno, opravdano i potrebno
  ; |
| --- | --- |

(b)

razmatra potrebu za donošenjem smjernica namijenjenih državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima
  , zdravstvenim djelatnicima
  i drugim subjektima
  ako je to razmjerno, opravdano i potrebno
  ;

, zdravstvenim djelatnicima

ako je to razmjerno, opravdano i potrebno

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka e

Članak 26. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice.

| (e) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice
  , i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za medicinske proizvode
  . |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja mogućih ili stvarnih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi uvoze u Uniju i ako takve moguće ili stvarne nestašice imaju međunarodne posljedice
  , i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za medicinske proizvode
  .

, i prijavljuje te radnje i dobivene rezultate upravljačkoj skupini za medicinske proizvode

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode. | Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  pravodobno
  obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Agencija putem
  svojeg internetskog portala
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode.

svojeg internetskog portala

Agencija putem
  za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu
  i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima
  pravodobno
  obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode
  te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode
  .

za to predviđenog mjesta na svojem internetskom portalu

pravodobno

te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu upravljačke skupine za medicinske proizvode

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.a (novi)

Članak 27. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Postupci upravljačke skupine za medicinske proizvode su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za medicinske proizvode te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupci upravljačke skupine za medicinske proizvode su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za medicinske proizvode te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima.

Postupci upravljačke skupine za medicinske proizvode su transparentni. Dnevni red i zapisnik upravljačke skupine za medicinske proizvode te poslovnik i preporuke te, prema potrebi, rezultati glasovanja dokumentiraju se i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući sve razlike u mišljenjima.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 28. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija u ime Komisije
  od 1. ožujka 2022.
  osigurava tajništvo stručnih skupina imenovanih u skladu s Provedbenom odlukom (EU) 2019/1396 i pruža potrebnu potporu kojom se tim skupinama osigurava učinkovito ispunjavanje zadaća kako je utvrđeno u članku 106. stavcima 9. i 10. Uredbe (EU) 2017/745. Agencija: | Agencija u ime Komisije osigurava tajništvo stručnih skupina imenovanih u skladu s Provedbenom odlukom (EU) 2019/1396 i pruža potrebnu potporu kojom se tim skupinama osigurava učinkovito ispunjavanje zadaća kako je utvrđeno u članku 106. stavcima 9. i 10. Uredbe (EU) 2017/745. Agencija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Agencija u ime Komisije
  od 1. ožujka 2022.
  osigurava tajništvo stručnih skupina imenovanih u skladu s Provedbenom odlukom (EU) 2019/1396 i pruža potrebnu potporu kojom se tim skupinama osigurava učinkovito ispunjavanje zadaća kako je utvrđeno u članku 106. stavcima 9. i 10. Uredbe (EU) 2017/745. Agencija:

od 1. ožujka 2022.

Agencija u ime Komisije osigurava tajništvo stručnih skupina imenovanih u skladu s Provedbenom odlukom (EU) 2019/1396 i pruža potrebnu potporu kojom se tim skupinama osigurava učinkovito ispunjavanje zadaća kako je utvrđeno u članku 106. stavcima 9. i 10. Uredbe (EU) 2017/745. Agencija:

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – točka a

Članak 28. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pruža administrativnu i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pruža administrativnu i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta;

| (a) | pruža administrativnu
  , znanstvenu
  i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta; |
| --- | --- |

(a)

pruža administrativnu
  , znanstvenu
  i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta;

, znanstvenu

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29.a (novi)

Članak 29.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 29.a




  Zaštita od kibernapada




  Agencija uspostavlja visoku razinu sigurnosnih mjera i postupaka za zaštitu od kibernapada, kiberšpijunaže i drugih povreda podataka kako bi se osigurala zaštita zdravstvenih podataka i normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebice tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera na razini Unije. U tu svrhu Agencija aktivno usvaja i provodi najbolje prakse u području kibersigurnosti u okviru institucija, tijela, ureda i agencija Unije za sprečavanje, otkrivanje, ublažavanje i odgovaranje na kibernapade. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 29.a

Zaštita od kibernapada

Agencija uspostavlja visoku razinu sigurnosnih mjera i postupaka za zaštitu od kibernapada, kiberšpijunaže i drugih povreda podataka kako bi se osigurala zaštita zdravstvenih podataka i normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebice tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera na razini Unije. U tu svrhu Agencija aktivno usvaja i provodi najbolje prakse u području kibersigurnosti u okviru institucija, tijela, ureda i agencija Unije za sprečavanje, otkrivanje, ublažavanje i odgovaranje na kibernapade.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29.b (novi)

Članak 29.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 29.b




  Sankcije




  Države članice donose pravila o sankcijama koje se primjenjuju na povrede obveza utvrđenih u člancima 10 i 24. i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu provedbu. Predviđene sankcije, među ostalim financijske, moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice do... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] moraju obavijestiti Komisiju o tim pravilima i mjerama te joj bez odgode priopćiti sve naknadne izmjene koje utječu na ta pravila i mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 29.b

Sankcije

Države članice donose pravila o sankcijama koje se primjenjuju na povrede obveza utvrđenih u člancima 10 i 24. i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu provedbu. Predviđene sankcije, među ostalim financijske, moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice do... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] moraju obavijestiti Komisiju o tim pravilima i mjerama te joj bez odgode priopćiti sve naknadne izmjene koje utječu na ta pravila i mjere.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 30. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako nije drukčije predviđeno ovom Uredbom i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 (24) i postojeće nacionalne odredbe i prakse država članica o povjerljivosti, sve strane uključene u primjenu ove Uredbe dužne su poštovati povjerljivost informacija i podataka dobivenih u provođenju svojih zadataka radi zaštite: | 1.   Ako nije drukčije predviđeno ovom Uredbom i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 (24)

  i Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća

   (24a)

  i propise o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije,
  i postojeće nacionalne odredbe i prakse država članica o povjerljivosti, sve strane uključene u primjenu ove Uredbe dužne su poštovati povjerljivost informacija i podataka dobivenih u provođenju svojih zadataka radi zaštite: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako nije drukčije predviđeno ovom Uredbom i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 (24) i postojeće nacionalne odredbe i prakse država članica o povjerljivosti, sve strane uključene u primjenu ove Uredbe dužne su poštovati povjerljivost informacija i podataka dobivenih u provođenju svojih zadataka radi zaštite:

1.   Ako nije drukčije predviđeno ovom Uredbom i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 (24)

  i Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća

   (24a)

  i propise o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije,
  i postojeće nacionalne odredbe i prakse država članica o povjerljivosti, sve strane uključene u primjenu ove Uredbe dužne su poštovati povjerljivost informacija i podataka dobivenih u provođenju svojih zadataka radi zaštite:

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – stavak a

Članak 30. – stavak 1. – stavak a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osobnih podataka u skladu s člankom 32.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

osobnih podataka u skladu s člankom 32.;

osobnih podataka u skladu s člankom 32.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka b

Članak 30. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | poslovno povjerljivih informacija i
  poslovnih tajni fizičke ili pravne osobe,
  uključujući
  prava intelektualnog vlasništva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

poslovno povjerljivih informacija i
  poslovnih tajni fizičke ili pravne osobe,
  uključujući
  prava intelektualnog vlasništva;

poslovno povjerljivih informacija i

uključujući

| (b) | poslovnih tajni fizičke ili pravne osobe
  u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a),
  kao i drugih poslovno povjerljivih informacija i
  prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

(b)

poslovnih tajni fizičke ili pravne osobe
  u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a),
  kao i drugih poslovno povjerljivih informacija i
  prava intelektualnog vlasništva;

u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća

1a

kao i drugih poslovno povjerljivih informacija i

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 5.

Članak 30. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati poslovno povjerljive informacije
  i, ako je to potrebno radi zaštite javnog zdravlja, osobne podatke
  s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti. | 5.   Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati poslovno povjerljive informacije s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati poslovno povjerljive informacije
  i, ako je to potrebno radi zaštite javnog zdravlja, osobne podatke
  s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti.

5.   Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati poslovno povjerljive informacije s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.a (novi)

Članak 30.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.a




  Zaštita osobnih podataka





  1.
     
  Prijenosi osobnih podataka na temelju ove Uredbe podliježu uredbama (EU) 2016/679 i (EU) 2018/1725, ovisno o slučaju.






  2.
     
  Za prijenose osobnih podataka u treću zemlju, ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725, Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati osobne podatke s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti ako je to potrebno zbog važnih javnog interesa, primjerice zaštite javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.a

Zaštita osobnih podataka

1.
     
  Prijenosi osobnih podataka na temelju ove Uredbe podliježu uredbama (EU) 2016/679 i (EU) 2018/1725, ovisno o slučaju.

2.
     
  Za prijenose osobnih podataka u treću zemlju, ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725, Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati osobne podatke s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti ako je to potrebno zbog važnih javnog interesa, primjerice zaštite javnog zdravlja.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.b (novi)

Članak 30.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.b




  Preispitivanje




  Do 31. prosinca 2026. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja i izvješće o ocjeni funkcioniranja ove Uredbe popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom njezine izmjene. U tom se izvješću posebno razmatra moguće proširenje područja primjene na veterinarsko-medicinske proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.b

Preispitivanje

Do 31. prosinca 2026. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja i izvješće o ocjeni funkcioniranja ove Uredbe popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom njezine izmjene. U tom se izvješću posebno razmatra moguće proširenje područja primjene na veterinarsko-medicinske proizvode.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – naslov

Članak 31. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stupanje na snagu | Stupanje na snagu
  i datum primjene |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stupanje na snagu

Stupanje na snagu
  i datum primjene

i datum primjene

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.a (novi)

Članak 31. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Poglavlje IV. primjenjuje se od... [datum stupanja na snagu + 12 mjeseci]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poglavlje IV. primjenjuje se od... [datum stupanja na snagu + 12 mjeseci].

Poglavlje IV. primjenjuje se od... [datum stupanja na snagu + 12 mjeseci].

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0216/2021).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).

(11)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o nestašici lijekova – rješenja za novonastali problem (2020/2071(INI)).

11

(11)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o nestašici lijekova – rješenja za novonastali problem (2020/2071(INI)).

11

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

(1b)  
  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

1b

Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

1a

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

(1a)  
  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

1a

Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

(12)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1396 od 10. rujna 2019. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu imenovanja stručnih skupina u području medicinskih proizvoda (SL L 234, 11.9.2019., str. 23.)

12

(12)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1396 od 10. rujna 2019. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu imenovanja stručnih skupina u području medicinskih proizvoda (SL L 234, 11.9.2019., str. 23.).

12

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(1b)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

1b

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

1a

Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

(18)  Uredba (EZ) br. 726/2004

18

(18)  Uredba (EZ) br. 726/2004.

18

(19)  [Unijeti upućivanje na doneseni tekst iz bilješke 4.]

19

(19)  [Unijeti upućivanje na doneseni tekst iz bilješke 4.].

19

(21)  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ, SL L 158, 27.5.2014., str. 1.

21

(21)  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ, SL L 158, 27.5.2014., str. 1.

21

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

24

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

24

(24a)  
  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

24a

Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(1a)  
  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

1a

Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Opći program djelovanja Unije za okoliš do 2030. ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. srpnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 99/44)

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Komisija je evaluacijom Sedmog programa djelovanja za okoliš (24) ustanovila da su njegova vizija do 2050. i prioritetni ciljevi još uvijek valjani; da je pomogao u omogućivanju predvidljivijeg, bržeg i bolje koordiniranog djelovanja u politici u području okoliša; te da su njegova struktura i poticajni okvir pomogli u stvaranju sinergija, zahvaljujući čemu je politika u području okoliša postala djelotvornija i učinkovitija. Nadalje, evaluacijom je utvrđeno da je Sedmi program djelovanja za okoliš prethodnik Programa Ujedinjenih naroda do 2030. utoliko što inzistira na tome da gospodarski rast i socijalna dobrobit ovise o zdravoj bazi prirodnih resursa te da je olakšao postizanje ciljeva održivog razvoja. Ujedno je Uniji omogućio da na globalnoj sceni nastupa jednoglasno kad je riječ o pitanjima u području klime i okoliša. U svojoj evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš Komisija je zaključila i da napredak povezan sa zaštitom prirode, zdravstvom i integracijom
  politika
  nije dovoljan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Komisija je evaluacijom Sedmog programa djelovanja za okoliš (24) ustanovila da su njegova vizija do 2050. i prioritetni ciljevi još uvijek valjani; da je pomogao u omogućivanju predvidljivijeg, bržeg i bolje koordiniranog djelovanja u politici u području okoliša; te da su njegova struktura i poticajni okvir pomogli u stvaranju sinergija, zahvaljujući čemu je politika u području okoliša postala djelotvornija i učinkovitija. Nadalje, evaluacijom je utvrđeno da je Sedmi program djelovanja za okoliš prethodnik Programa Ujedinjenih naroda do 2030. utoliko što inzistira na tome da gospodarski rast i socijalna dobrobit ovise o zdravoj bazi prirodnih resursa te da je olakšao postizanje ciljeva održivog razvoja. Ujedno je Uniji omogućio da na globalnoj sceni nastupa jednoglasno kad je riječ o pitanjima u području klime i okoliša. U svojoj evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš Komisija je zaključila i da napredak povezan sa zaštitom prirode, zdravstvom i integracijom
  politika
  nije dovoljan.

| (3) | Komisija je evaluacijom Sedmog programa djelovanja za okoliš (24) ustanovila da su njegova vizija do 2050. i prioritetni ciljevi još uvijek valjani; da je pomogao u omogućivanju predvidljivijeg, bržeg i bolje koordiniranog djelovanja u politici u području okoliša; te da su njegova struktura i poticajni okvir pomogli u stvaranju sinergija, zahvaljujući čemu je politika u području okoliša postala djelotvornija i učinkovitija. Nadalje, evaluacijom je utvrđeno da je Sedmi program djelovanja za okoliš prethodnik Programa Ujedinjenih naroda do 2030. utoliko što inzistira na tome da gospodarski rast i socijalna dobrobit ovise o zdravoj bazi prirodnih resursa te da je olakšao postizanje ciljeva održivog razvoja. Ujedno je Uniji omogućio da na globalnoj sceni nastupa jednoglasno kad je riječ o pitanjima u području klime i okoliša. U svojoj evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš Komisija je zaključila i da napredak povezan sa zaštitom prirode, zdravstvom i integracijom
  ekoloških tema u druga područja politike
  nije dovoljan.
  Također je utvrđeno da su socijalna pitanja mogla biti više razmotrena u Sedmom programu djelovanja za okoliš, oslanjajući se na postojeće veze između okoliša i socijalne politike, primjerice u pogledu utjecaja na ranjive skupine, radna mjesta, socijalnu uključenost i nejednakost. Nadalje, Komisija je u svojoj evaluaciji primijetila da se potrošnja na zaštitu okoliša u Uniji dugo godina zadržala na niskim razinama (oko 2 % BDP-a) unatoč sve ambicioznijim ciljevima zaštite okoliša u mnogim područjima politike i da gospodarstvo Unije svake godine snosi oko 55 milijardi EUR zdravstvenih troškova te izravnih troškova povezanih s okolišem zbog neprovođenja zakonodavstva o okolišu. U evaluaciji je navedeno da se provedba Sedmog programa djelovanja za okoliš mogla ojačati snažnijim mehanizmom praćenja. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je evaluacijom Sedmog programa djelovanja za okoliš (24) ustanovila da su njegova vizija do 2050. i prioritetni ciljevi još uvijek valjani; da je pomogao u omogućivanju predvidljivijeg, bržeg i bolje koordiniranog djelovanja u politici u području okoliša; te da su njegova struktura i poticajni okvir pomogli u stvaranju sinergija, zahvaljujući čemu je politika u području okoliša postala djelotvornija i učinkovitija. Nadalje, evaluacijom je utvrđeno da je Sedmi program djelovanja za okoliš prethodnik Programa Ujedinjenih naroda do 2030. utoliko što inzistira na tome da gospodarski rast i socijalna dobrobit ovise o zdravoj bazi prirodnih resursa te da je olakšao postizanje ciljeva održivog razvoja. Ujedno je Uniji omogućio da na globalnoj sceni nastupa jednoglasno kad je riječ o pitanjima u području klime i okoliša. U svojoj evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš Komisija je zaključila i da napredak povezan sa zaštitom prirode, zdravstvom i integracijom
  ekoloških tema u druga područja politike
  nije dovoljan.
  Također je utvrđeno da su socijalna pitanja mogla biti više razmotrena u Sedmom programu djelovanja za okoliš, oslanjajući se na postojeće veze između okoliša i socijalne politike, primjerice u pogledu utjecaja na ranjive skupine, radna mjesta, socijalnu uključenost i nejednakost. Nadalje, Komisija je u svojoj evaluaciji primijetila da se potrošnja na zaštitu okoliša u Uniji dugo godina zadržala na niskim razinama (oko 2 % BDP-a) unatoč sve ambicioznijim ciljevima zaštite okoliša u mnogim područjima politike i da gospodarstvo Unije svake godine snosi oko 55 milijardi EUR zdravstvenih troškova te izravnih troškova povezanih s okolišem zbog neprovođenja zakonodavstva o okolišu. U evaluaciji je navedeno da se provedba Sedmog programa djelovanja za okoliš mogla ojačati snažnijim mehanizmom praćenja.

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Prema izvješću EEA-e pod naslovom „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za prelazak na održivu Europu” („SOER 2020.”),
  godina 2020.
  jedinstvena
  je
  prilika da Unija postane predvodnica u području održivosti
  i da se suoči
  s glavnim izazovima održivosti koji
  zahtijevaju
  sustavna
  rješenja
  . Kako je navedeno u SOER-u 2020.,
  tisućama godina nisu viđene promjene globalne klime
  i 
  ekosustavâ kakve
  se
  primjećuju od 50-ih godina 20. stoljeća. Svjetsko se stanovništvo od 1950. utrostručilo, a broj stanovnika u gradovima učetverostručio se. Uz trenutačni model rasta očekuje
  se da
  će se pritisci na okoliš dodatno povećati i prouzročiti izravne i neizravne štetne posljedice na zdravlje
  i 
  dobrobit ljudi. To se posebno odnosi na sektore s najvećim utjecajem na okoliš – prehrambeni sektor te sektore mobilnosti, energetike, infrastrukture
  i 
  zgrada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Prema izvješću EEA-e pod naslovom „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za prelazak na održivu Europu” („SOER 2020.”),
  godina 2020.
  jedinstvena
  je
  prilika da Unija postane predvodnica u području održivosti
  i da se suoči
  s glavnim izazovima održivosti koji
  zahtijevaju
  sustavna
  rješenja
  . Kako je navedeno u SOER-u 2020.,
  tisućama godina nisu viđene promjene globalne klime
  i 
  ekosustavâ kakve
  se
  primjećuju od 50-ih godina 20. stoljeća. Svjetsko se stanovništvo od 1950. utrostručilo, a broj stanovnika u gradovima učetverostručio se. Uz trenutačni model rasta očekuje
  se da
  će se pritisci na okoliš dodatno povećati i prouzročiti izravne i neizravne štetne posljedice na zdravlje
  i 
  dobrobit ljudi. To se posebno odnosi na sektore s najvećim utjecajem na okoliš – prehrambeni sektor te sektore mobilnosti, energetike, infrastrukture
  i 
  zgrada
  .

| (4) | Prema izvješću EEA-e pod naslovom „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za prelazak na održivu Europu” („SOER 2020.”),
  u sljedećem desetljeću pruža se
  jedinstvena
  , ali kratkotrajna
  prilika da Unija postane
  globalna
  predvodnica u području održivosti
  hvatanjem u koštac
  s glavnim izazovima održivosti koji
  nemaju presedana i koji se mogu riješiti samo postizanjem sustavnih promjena.
  Sustavna
  promjena podrazumijeva temeljni, transformativni i međusektorski oblik promjena koji podrazumijeva veliku tranziciju i preusmjeravanje u ciljevima sustava, poticajima, tehnologijama, društvenim praksama i normama, kao i u sustavima znanja i upravljačkim pristupima
  . Kako je navedeno u SOER-u 2020.,
  neraskidiva povezanost dugotrajnih izazova s kojima se Europa suočava u području okoliša i održivosti s gospodarskim aktivnostima
  i 
  stilovima života, posebno s društvenim sustavima kojima
  se
  podmiruju potrebe Europljana za robama, energijom i mobilnošću, među ostalim, jedan je
  od
  glavnih uzročnika tih izazova
  .
  Osiguravanjem usklađenosti politika s postojećim politikama u području okoliša i punom provedbom tih postojećih politika Europa bi ostvarila znatan napredak
  u 
  pogledu ostvarenja svojih ciljeva u području okoliša do 2030
  .
  Umjesto toga, održivost treba postati vodeće načelo ambicioznih i dosljednih politika i mjera u cijelom društvu. U SOER-u 2020. zaključuje se da Europa neće postići svoju viziju održivosti „živjeti dobro u granicama našeg planeta” ne može ostvariti samo promicanjem gospodarskog rasta i nastojanjima da se upravlja štetnim nuspojavama instrumentima u području okoliša i socijalne politike. Umjesto toga, održivost treba postati vodeće načelo ambicioznih i dosljednih politika i mjera u cijelom društvu. |
| --- | --- |

(4)

Prema izvješću EEA-e pod naslovom „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za prelazak na održivu Europu” („SOER 2020.”),
  u sljedećem desetljeću pruža se
  jedinstvena
  , ali kratkotrajna
  prilika da Unija postane
  globalna
  predvodnica u području održivosti
  hvatanjem u koštac
  s glavnim izazovima održivosti koji
  nemaju presedana i koji se mogu riješiti samo postizanjem sustavnih promjena.
  Sustavna
  promjena podrazumijeva temeljni, transformativni i međusektorski oblik promjena koji podrazumijeva veliku tranziciju i preusmjeravanje u ciljevima sustava, poticajima, tehnologijama, društvenim praksama i normama, kao i u sustavima znanja i upravljačkim pristupima
  . Kako je navedeno u SOER-u 2020.,
  neraskidiva povezanost dugotrajnih izazova s kojima se Europa suočava u području okoliša i održivosti s gospodarskim aktivnostima
  i 
  stilovima života, posebno s društvenim sustavima kojima
  se
  podmiruju potrebe Europljana za robama, energijom i mobilnošću, među ostalim, jedan je
  od
  glavnih uzročnika tih izazova
  .
  Osiguravanjem usklađenosti politika s postojećim politikama u području okoliša i punom provedbom tih postojećih politika Europa bi ostvarila znatan napredak
  u 
  pogledu ostvarenja svojih ciljeva u području okoliša do 2030
  .
  Umjesto toga, održivost treba postati vodeće načelo ambicioznih i dosljednih politika i mjera u cijelom društvu. U SOER-u 2020. zaključuje se da Europa neće postići svoju viziju održivosti „živjeti dobro u granicama našeg planeta” ne može ostvariti samo promicanjem gospodarskog rasta i nastojanjima da se upravlja štetnim nuspojavama instrumentima u području okoliša i socijalne politike. Umjesto toga, održivost treba postati vodeće načelo ambicioznih i dosljednih politika i mjera u cijelom društvu.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Europska komisija odgovorila je
  na izazove utvrđene u SOER-u 2020. donošenjem
  europskog zelenog plana

   (25)

  : nove
  strategije rasta za paralelnu zelenu i digitalnu tranziciju, čiji je cilj da Unija postane u pravedno i prosperitetno društvo s konkurentnim, klimatski neutralnim i resursno učinkovitim gospodarstvom. Uredbom (EU) Europskog parlamenta i Vijeća26
   (26) u pravo EU-a ugrađuje se cilj da Unija do 2050. postane klimatski neutralna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Europska komisija odgovorila je
  na izazove utvrđene u SOER-u 2020. donošenjem
  europskog zelenog plana

   (25)

  : nove
  strategije rasta za paralelnu zelenu i digitalnu tranziciju, čiji je cilj da Unija postane u pravedno i prosperitetno društvo s konkurentnim, klimatski neutralnim i resursno učinkovitim gospodarstvom. Uredbom (EU) Europskog parlamenta i Vijeća26
   (26) u pravo EU-a ugrađuje se cilj da Unija do 2050. postane klimatski neutralna.

| (5) | Odgovor Europske komisije
  na izazove utvrđene u SOER-u 2020. donošenjem
  opisan je u europskom zelenom planu kao nova

   (25) strategije rasta za paralelnu zelenu i digitalnu tranziciju, čiji je cilj da Unija postane u pravedno i prosperitetno društvo s konkurentnim, klimatski neutralnim i resursno učinkovitim gospodarstvom
  i da se zaštiti, sačuva i unaprijedi prirodni kapital Unije uz istodobno unapređenje kvaliteta života sadašnjih i budućih generacija. Brzo postizanje klimatskih i okolišnih ciljeva uz istodobnu zaštitu zdravlja i dobrobiti ljudi od rizika za okoliš i učinaka na okoliš te osiguravanje pravedne i uključive tranzicije trebali bi biti prioritet
  . Uredbom (EU) Europskog parlamenta i Vijeća (26) u pravo EU-a ugrađuje se cilj da Unija
  najkasnije
  do 2050. postane klimatski neutralna. |
| --- | --- |

(5)

Odgovor Europske komisije
  na izazove utvrđene u SOER-u 2020. donošenjem
  opisan je u europskom zelenom planu kao nova

   (25) strategije rasta za paralelnu zelenu i digitalnu tranziciju, čiji je cilj da Unija postane u pravedno i prosperitetno društvo s konkurentnim, klimatski neutralnim i resursno učinkovitim gospodarstvom
  i da se zaštiti, sačuva i unaprijedi prirodni kapital Unije uz istodobno unapređenje kvaliteta života sadašnjih i budućih generacija. Brzo postizanje klimatskih i okolišnih ciljeva uz istodobnu zaštitu zdravlja i dobrobiti ljudi od rizika za okoliš i učinaka na okoliš te osiguravanje pravedne i uključive tranzicije trebali bi biti prioritet
  . Uredbom (EU) Europskog parlamenta i Vijeća (26) u pravo EU-a ugrađuje se cilj da Unija
  najkasnije
  do 2050. postane klimatski neutralna.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Europski parlament donio je 28. studenoga 2019. rezoluciju kojom se proglašava klimatska i okolišna kriza u Europi i na globalnoj razini te se novu Komisiju potiče na brzo i važno djelovanje, među ostalim rješavanjem neusklađenosti u trenutačnim politikama Unije s klimatskom i okolišnom krizom, posebno kroz dalekosežnu reformu njezine poljoprivredne, trgovinske, prometne i energetske politike te politika ulaganja u infrastrukturu, te osiguravanjem potpune usklađenosti svih relevantnih budućih zakonodavnih i proračunskih prijedloga s ciljem ograničavanja globalnog zatopljenja na manje od 1,5  oC, kao i osiguravanjem da se tim prijedlozima ne doprinosi gubitku bioraznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Europski parlament donio je 28. studenoga 2019. rezoluciju kojom se proglašava klimatska i okolišna kriza u Europi i na globalnoj razini te se novu Komisiju potiče na brzo i važno djelovanje, među ostalim rješavanjem neusklađenosti u trenutačnim politikama Unije s klimatskom i okolišnom krizom, posebno kroz dalekosežnu reformu njezine poljoprivredne, trgovinske, prometne i energetske politike te politika ulaganja u infrastrukturu, te osiguravanjem potpune usklađenosti svih relevantnih budućih zakonodavnih i proračunskih prijedloga s ciljem ograničavanja globalnog zatopljenja na manje od 1,5  oC, kao i osiguravanjem da se tim prijedlozima ne doprinosi gubitku bioraznolikosti.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | I u Uniji i u svijetu zemljišta i tlo kontinuirano trpe degradaciju zbog niza ljudskih aktivnosti, kao što su loše upravljanje zemljištem, prenamjena zemljišta, neodržive poljoprivredne prakse, napuštanje zemljišta, onečišćenje, neodržive šumarske prakse i brtvljenje tla, gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene, koje često dolaze u kombinaciji s drugim čimbenicima, što smanjuje njihove kapacitete za pružanje usluga i funkcija ekosustava. Unatoč tome, Unija i države članice trenutačno nisu na dobrom putu da ispune svoje međunarodne i europske obveze u vezi s tlom i zemljištem, uključujući obveze u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije radi suzbijanja dezertifikacije, obnove degradiranog zemljišta i tla te postizanja svijeta bez degradacije zemljišta do 2030. U skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 28. travnja 2021. o zaštiti tla postoji potreba za zajedničkim pravnim okvirom na razini Unije za zaštitu i održivo korištenje tla kojim se u potpunosti poštuje načelo supsidijarnosti i kojim se rješavaju sve glavne prijetnje tlu. Taj bi okvir trebao uključivati, među ostalim, zajedničku definiciju tla i njegovih funkcija i kriterija za postizanje dobrog stanja i održive uporabe, kao i srednjoročne i konačne ciljeve popraćene usklađenim pokazateljima i metodologijom praćenja i izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

I u Uniji i u svijetu zemljišta i tlo kontinuirano trpe degradaciju zbog niza ljudskih aktivnosti, kao što su loše upravljanje zemljištem, prenamjena zemljišta, neodržive poljoprivredne prakse, napuštanje zemljišta, onečišćenje, neodržive šumarske prakse i brtvljenje tla, gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene, koje često dolaze u kombinaciji s drugim čimbenicima, što smanjuje njihove kapacitete za pružanje usluga i funkcija ekosustava. Unatoč tome, Unija i države članice trenutačno nisu na dobrom putu da ispune svoje međunarodne i europske obveze u vezi s tlom i zemljištem, uključujući obveze u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije radi suzbijanja dezertifikacije, obnove degradiranog zemljišta i tla te postizanja svijeta bez degradacije zemljišta do 2030. U skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 28. travnja 2021. o zaštiti tla postoji potreba za zajedničkim pravnim okvirom na razini Unije za zaštitu i održivo korištenje tla kojim se u potpunosti poštuje načelo supsidijarnosti i kojim se rješavaju sve glavne prijetnje tlu. Taj bi okvir trebao uključivati, među ostalim, zajedničku definiciju tla i njegovih funkcija i kriterija za postizanje dobrog stanja i održive uporabe, kao i srednjoročne i konačne ciljeve popraćene usklađenim pokazateljima i metodologijom praćenja i izvješćivanja.

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | Pandemija bolesti COVID-19, koja je dovela do dosada neviđene gospodarske i zdravstvene krize, ponovno je pokazala važnost primjene višesektorskog pristupa „Jedno zdravlje” u donošenju politika, koji prepoznaje da je ljudsko zdravlje povezano sa zdravljem životinja i okoliša i da mjere za suzbijanje prijetnji zdravlju moraju uzeti u obzir sve tri dimenzije. Da bi se, među ostalim, učinkovito otkrili, odgovorili i spriječili izbijanje zoonoza i prijetnje sigurnosti hrane, informacije i podaci trebali bi se dijeliti među sektorima, a suradnja na nacionalnoj i podnacionalnoj razini trebala bi se povećati kako bi se proveli učinkoviti i zajednički odgovori. Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi doprinijeti potpunoj integraciji pristupa „Jedno zdravlje” na svim razinama oblikovanja politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5c)

Pandemija bolesti COVID-19, koja je dovela do dosada neviđene gospodarske i zdravstvene krize, ponovno je pokazala važnost primjene višesektorskog pristupa „Jedno zdravlje” u donošenju politika, koji prepoznaje da je ljudsko zdravlje povezano sa zdravljem životinja i okoliša i da mjere za suzbijanje prijetnji zdravlju moraju uzeti u obzir sve tri dimenzije. Da bi se, među ostalim, učinkovito otkrili, odgovorili i spriječili izbijanje zoonoza i prijetnje sigurnosti hrane, informacije i podaci trebali bi se dijeliti među sektorima, a suradnja na nacionalnoj i podnacionalnoj razini trebala bi se povećati kako bi se proveli učinkoviti i zajednički odgovori. Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi doprinijeti potpunoj integraciji pristupa „Jedno zdravlje” na svim razinama oblikovanja politika.

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5d) | Prema izvješću Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES)

   (1a)

  o bioraznolikosti i pandemijama iz 2020. temeljni uzrok pandemija su iste one globalne promjene u okolišu koje uzrokuju gubitak bioraznolikosti i klimatske promjene, uključujući prenamjenu zemljišta, proširenje i intenziviranje poljoprivrede te trgovinu divljom faunom i florom i njihovu potrošnju te druge pokretače. Klimatske promjene povezane su s pojavom bolesti i vjerojatno će u budućnosti predstavljati znatan rizik od pandemije, dok je gubitak biološke raznolikosti povezan i s preobrazbom krajolika te u nekim slučajevima može dovesti do povećanog rizika od pojave novih bolesti. Prema izvješću, trošak nedjelovanja znatno premašuje trošak provedbe globalnih strategija za sprečavanje pandemija koje se temelje na smanjenju trgovine divljom faunom i florom i prenamjeni zemljišta te povećanju nadzora u okviru programa „Jedno zdravlje”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5d)

Prema izvješću Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES)

   (1a)

  o bioraznolikosti i pandemijama iz 2020. temeljni uzrok pandemija su iste one globalne promjene u okolišu koje uzrokuju gubitak bioraznolikosti i klimatske promjene, uključujući prenamjenu zemljišta, proširenje i intenziviranje poljoprivrede te trgovinu divljom faunom i florom i njihovu potrošnju te druge pokretače. Klimatske promjene povezane su s pojavom bolesti i vjerojatno će u budućnosti predstavljati znatan rizik od pandemije, dok je gubitak biološke raznolikosti povezan i s preobrazbom krajolika te u nekim slučajevima može dovesti do povećanog rizika od pojave novih bolesti. Prema izvješću, trošak nedjelovanja znatno premašuje trošak provedbe globalnih strategija za sprečavanje pandemija koje se temelje na smanjenju trgovine divljom faunom i florom i prenamjeni zemljišta te povećanju nadzora u okviru programa „Jedno zdravlje”.

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5e) | Očekuje se da će se propadanje okoliša i štetni učinci klimatskih promjena još povećati u sljedećim godinama, što će najviše osjetiti zemlje u razvoju i ranjivo stanovništvo. Kako bi se pomoglo u izgradnji otpornosti i poduprlo djelovanje trećih zemalja u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te zaštitila biološka raznolikost, financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama trebalo bi promicati Program UN-a za održivi razvoj do 2030., Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama

   (1a)

  („Pariški sporazum”) i globalni okvir Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti nakon 2020. te bi ta pomoć trebala biti u skladu s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš. Nadalje, Unija i države članice trebale bi osigurati i da se Pariški sporazum i drugi međunarodni sporazumi o klimi i okolišu provode na način koji odražava načela pravednosti i zajedničkih, ali različitih odgovornosti i odgovarajućih sposobnosti, kako je utvrđeno i u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5e)

Očekuje se da će se propadanje okoliša i štetni učinci klimatskih promjena još povećati u sljedećim godinama, što će najviše osjetiti zemlje u razvoju i ranjivo stanovništvo. Kako bi se pomoglo u izgradnji otpornosti i poduprlo djelovanje trećih zemalja u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te zaštitila biološka raznolikost, financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama trebalo bi promicati Program UN-a za održivi razvoj do 2030., Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama

   (1a)

  („Pariški sporazum”) i globalni okvir Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti nakon 2020. te bi ta pomoć trebala biti u skladu s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš. Nadalje, Unija i države članice trebale bi osigurati i da se Pariški sporazum i drugi međunarodni sporazumi o klimi i okolišu provode na način koji odražava načela pravednosti i zajedničkih, ali različitih odgovornosti i odgovarajućih sposobnosti, kako je utvrđeno i u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Na europskom zelenom planu temelji se plan oporavka Next Generation EU, kojim se promiču ulaganja u glavne zelene sektore potrebne za izgradnju otpornosti, ostvarivanje rasta i otvaranje radnih mjesta za pravedno i uključivo društvo. Mehanizam za oporavak i otpornost, koji će zajedno s proračunom Unije za razdoblje 2021.–2027. pokretati gospodarski oporavak Unije od krize uzrokovane koronavirusom, također se temelji na prioritetnim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu. Nadalje, u svim inicijativama u okviru plana oporavka Next Generation EU trebalo bi se poštovati načelo
  nenanošenja štete iz
  europskog
  zelenog plana
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Na europskom zelenom planu temelji se plan oporavka Next Generation EU, kojim se promiču ulaganja u glavne zelene sektore potrebne za izgradnju otpornosti, ostvarivanje rasta i otvaranje radnih mjesta za pravedno i uključivo društvo. Mehanizam za oporavak i otpornost, koji će zajedno s proračunom Unije za razdoblje 2021.–2027. pokretati gospodarski oporavak Unije od krize uzrokovane koronavirusom, također se temelji na prioritetnim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu. Nadalje, u svim inicijativama u okviru plana oporavka Next Generation EU trebalo bi se poštovati načelo
  nenanošenja štete iz
  europskog
  zelenog plana
  .

| (6) | Na europskom zelenom planu temelji se plan oporavka Next Generation EU, kojim se promiču ulaganja u glavne zelene
  i digitalne
  sektore potrebne za izgradnju otpornosti, ostvarivanje rasta i otvaranje radnih mjesta za pravedno i uključivo društvo. Mehanizam za oporavak i otpornost, koji će zajedno s proračunom Unije za razdoblje 2021.–2027. pokretati gospodarski oporavak Unije od krize uzrokovane koronavirusom, također se temelji na prioritetnim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu. Nadalje, u svim inicijativama u okviru plana oporavka Next Generation EU trebalo bi se poštovati načelo
  „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2020/852
  Europskog
  parlamenta i Vijeća (Uredba o taksonomiji)

   (1a)

  . Plan oporavka pruža važnu priliku za ubrzanje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i zaštiti okoliša. |
| --- | --- |

(6)

Na europskom zelenom planu temelji se plan oporavka Next Generation EU, kojim se promiču ulaganja u glavne zelene
  i digitalne
  sektore potrebne za izgradnju otpornosti, ostvarivanje rasta i otvaranje radnih mjesta za pravedno i uključivo društvo. Mehanizam za oporavak i otpornost, koji će zajedno s proračunom Unije za razdoblje 2021.–2027. pokretati gospodarski oporavak Unije od krize uzrokovane koronavirusom, također se temelji na prioritetnim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu. Nadalje, u svim inicijativama u okviru plana oporavka Next Generation EU trebalo bi se poštovati načelo
  „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2020/852
  Europskog
  parlamenta i Vijeća (Uredba o taksonomiji)

   (1a)

  . Plan oporavka pruža važnu priliku za ubrzanje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i zaštiti okoliša.

Amandman 10

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Programi djelovanja za okoliš okosnica su razvoja politike EU-a u području okoliša od sedamdesetih godina 20. stoljeća. Sedmi program djelovanja za okoliš
  završava
  31. prosinca 2020., a u njegovu članku 4. stavku 3. od Komisije se
  zahtijeva
  da, prema potrebi, iznese prijedlog za Osmi program djelovanja za okoliš pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Sedmog i Osmog programa djelovanja za okoliš. U europskom zelenom planu najavljeno je
  donošenje novog programa
  djelovanja za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Programi djelovanja za okoliš okosnica su razvoja politike EU-a u području okoliša od sedamdesetih godina 20. stoljeća. Sedmi program djelovanja za okoliš
  završava
  31. prosinca 2020., a u njegovu članku 4. stavku 3. od Komisije se
  zahtijeva
  da, prema potrebi, iznese prijedlog za Osmi program djelovanja za okoliš pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Sedmog i Osmog programa djelovanja za okoliš. U europskom zelenom planu najavljeno je
  donošenje novog programa
  djelovanja za okoliš.

| (7) | Programi djelovanja za okoliš okosnica su razvoja
  i koordinacije
  politike EU-a u području okoliša od sedamdesetih godina 20. stoljeća. Sedmi program djelovanja za okoliš
  završio je
  31. prosinca 2020., a u njegovu članku 4. stavku 3. od Komisije se
  zahtijevalo
  da, prema potrebi, iznese prijedlog za Osmi program djelovanja za okoliš pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Sedmog i Osmog programa djelovanja za okoliš. U 
  Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. o
  europskom zelenom planu najavljeno je
  da će Osmi program
  djelovanja za okoliš
  uključivati novi mehanizam praćenja kako bi se osiguralo da Unija ostane na dobrom putu da ostvari svoje okolišne ciljeve. Komisija se u toj komunikaciji obvezala i donijeti popis pokazatelja za praćenje napretka u pogledu svih ciljeva europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

(7)

Programi djelovanja za okoliš okosnica su razvoja
  i koordinacije
  politike EU-a u području okoliša od sedamdesetih godina 20. stoljeća. Sedmi program djelovanja za okoliš
  završio je
  31. prosinca 2020., a u njegovu članku 4. stavku 3. od Komisije se
  zahtijevalo
  da, prema potrebi, iznese prijedlog za Osmi program djelovanja za okoliš pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Sedmog i Osmog programa djelovanja za okoliš. U 
  Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. o
  europskom zelenom planu najavljeno je
  da će Osmi program
  djelovanja za okoliš
  uključivati novi mehanizam praćenja kako bi se osiguralo da Unija ostane na dobrom putu da ostvari svoje okolišne ciljeve. Komisija se u toj komunikaciji obvezala i donijeti popis pokazatelja za praćenje napretka u pogledu svih ciljeva europskog zelenog plana.

Amandman 11

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Osmi program djelovanja za okoliš
  trebao bi poduprijeti ciljeve djelovanja u području okoliša i klime
  iz europskog zelenog plana, u skladu s dugoročnim ciljem „živjeti dobro unutar granica našeg planeta” do 2050.,
  koji
  je već
  utvrđen
  u Sedmom programu djelovanja za okoliš. Trebao bi
  pridonijeti
  i 
  ostvarivanju Programa
  Ujedinjenih naroda do 2030. i 
  povezanih ciljeva
  održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Osmi program djelovanja za okoliš
  trebao bi poduprijeti ciljeve djelovanja u području okoliša i klime
  iz europskog zelenog plana, u skladu s dugoročnim ciljem „živjeti dobro unutar granica našeg planeta” do 2050.,
  koji
  je već
  utvrđen
  u Sedmom programu djelovanja za okoliš. Trebao bi
  pridonijeti
  i 
  ostvarivanju Programa
  Ujedinjenih naroda do 2030. i 
  povezanih ciljeva
  održivog razvoja.

| (8) | Osmi program djelovanja za okoliš
  , kao opći program djelovanja Unije za okoliš, trebao bi se temeljiti na ostvarenju ciljeva
  iz europskog zelenog plana, u skladu s dugoročnim ciljem „živjeti dobro unutar granica našeg planeta”
  najkasnije
  do 2050.,
  u skladu s onim što
  je već
  utvrđeno
  u Sedmom programu djelovanja za okoliš. Trebao bi
  biti
  i 
  potpuno usklađen s Programom
  Ujedinjenih naroda do 2030. i 
  povezanim ciljevima
  održivog razvoja
  koji su integrirani i nedjeljivi te potiču njihovu provedbu i ostvarivanje te su usklađeni s ciljevima Pariškog sporazuma, Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i drugim relevantnim međunarodnim sporazumima. Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi omogućiti sustavnu promjenu gospodarstva Unije kojim se jamči dobrobit unutar granica planeta u kojem je rast regenerativan te bi se njime trebalo osigurati da se ekološka i klimatska tranzicija ostvari na pravedan i uključiv način te istodobno doprinese smanjenju nejednakosti. |
| --- | --- |

(8)

Osmi program djelovanja za okoliš
  , kao opći program djelovanja Unije za okoliš, trebao bi se temeljiti na ostvarenju ciljeva
  iz europskog zelenog plana, u skladu s dugoročnim ciljem „živjeti dobro unutar granica našeg planeta”
  najkasnije
  do 2050.,
  u skladu s onim što
  je već
  utvrđeno
  u Sedmom programu djelovanja za okoliš. Trebao bi
  biti
  i 
  potpuno usklađen s Programom
  Ujedinjenih naroda do 2030. i 
  povezanim ciljevima
  održivog razvoja
  koji su integrirani i nedjeljivi te potiču njihovu provedbu i ostvarivanje te su usklađeni s ciljevima Pariškog sporazuma, Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i drugim relevantnim međunarodnim sporazumima. Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi omogućiti sustavnu promjenu gospodarstva Unije kojim se jamči dobrobit unutar granica planeta u kojem je rast regenerativan te bi se njime trebalo osigurati da se ekološka i klimatska tranzicija ostvari na pravedan i uključiv način te istodobno doprinese smanjenju nejednakosti.

Amandman 12

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš utvrđuje se smjer za donošenje politika Unije, nadovezujući se, ali ne ograničavajući se na, obveze iz strategija i inicijativa europskog zelenog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš utvrđuje se smjer za donošenje politika Unije, nadovezujući se, ali ne ograničavajući se na, obveze iz strategija i inicijativa europskog zelenog plana.

Amandman 13

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8b) | Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva definiranih u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja. Prema modelu koji je razvio Stockholmski centar za otpornost, postizanje ciljeva održivog razvoja u području okoliša i klime temelj je društvenih i gospodarskih ciljeva održivog razvoja jer naša društva i gospodarstva ovise o zdravoj biosferi i jer se održivi razvoj može ostvariti samo unutar sigurnog prostora za funkcioniranje na stabilnom i otpornom planetu. Ostvarivanje ciljeva održivog razvoja od strane Unije i njezina potpora trećim zemljama da učine isto bit će od ključne važnosti ako Unija želi pokazati globalno vodstvo u postizanju prijelaza na održivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8b)

Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva definiranih u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja. Prema modelu koji je razvio Stockholmski centar za otpornost, postizanje ciljeva održivog razvoja u području okoliša i klime temelj je društvenih i gospodarskih ciljeva održivog razvoja jer naša društva i gospodarstva ovise o zdravoj biosferi i jer se održivi razvoj može ostvariti samo unutar sigurnog prostora za funkcioniranje na stabilnom i otpornom planetu. Ostvarivanje ciljeva održivog razvoja od strane Unije i njezina potpora trećim zemljama da učine isto bit će od ključne važnosti ako Unija želi pokazati globalno vodstvo u postizanju prijelaza na održivost.

Amandman 14

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativno gospodarstvo koje
  planetu vraća više nego što od njega uzima. U 
  regenerativnom modelu rasta prepoznaje
  se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji
  našim gospodarstvima
  pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i 
  propadanje
  okoliša,
  smanjuje onečišćenje
  na najmanju moguću mjeru i 
  rezultira održavanjem
  i 
  obogaćivanjem prirodnog kapitala
  , čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa.
  Stalnim
  inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem regenerativno gospodarstvo jača otpornost
  te
  štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativno gospodarstvo koje
  planetu vraća više nego što od njega uzima. U 
  regenerativnom modelu rasta prepoznaje
  se da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji
  našim gospodarstvima
  pružaju siguran prostor za djelovanje. Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene i 
  propadanje
  okoliša,
  smanjuje onečišćenje
  na najmanju moguću mjeru i 
  rezultira održavanjem
  i 
  obogaćivanjem prirodnog kapitala
  , čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa.
  Stalnim
  inovacijama, prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem regenerativno gospodarstvo jača otpornost
  te
  štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija.

| (9) | Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativni model rasta koji
  planetu vraća više nego što od njega uzima u 
  kontekstu gospodarstva održive dobrobiti koje omogućuje sustavnu promjenu i u kojem
  se
  prepoznaje
  da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji pružaju siguran prostor za djelovanje
  unutar granica planeta
  . Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na
  održiv
  način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene
  , štiti i obnavlja ekosustave i bioraznolikost uz zaustavljanje
  i 
  smanjenje njihova gubitka, sprečavanje uništavanja
  okoliša,
  zaštitu zdravlja i dobrobiti od negativnih utjecaja na okoliš, sprečavanje i svođenje onečišćenja
  na najmanju moguću mjeru
  te održavanje
  i 
  obogaćivanje prirodnih resursa
  i 
  biološke raznolikosti
  , čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa.
  Kontinuiranim istraživanjem i
  inovacijama,
  preobrazbom obrazaca proizvodnje i potrošnje te
  prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem, regenerativno
  i održivo
  gospodarstvo
  dobrobiti
  jača otpornost
  , poboljšava stanje prirode i
  štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija
  te njihovo pravo na zdrav okoliš
  . |
| --- | --- |

(9)

Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi ubrzati prelazak na
  regenerativni model rasta koji
  planetu vraća više nego što od njega uzima u 
  kontekstu gospodarstva održive dobrobiti koje omogućuje sustavnu promjenu i u kojem
  se
  prepoznaje
  da dobrobit i blagostanje naših društava ovise o stabilnoj klimi, zdravom okolišu i zdravim ekosustavima koji pružaju siguran prostor za djelovanje
  unutar granica planeta
  . Budući da globalno stanovništvo i potražnja za prirodnim resursima i dalje rastu, gospodarska aktivnost trebala bi se razvijati na
  održiv
  način koji ne čini štetu, već naprotiv, zaustavlja klimatske promjene
  , štiti i obnavlja ekosustave i bioraznolikost uz zaustavljanje
  i 
  smanjenje njihova gubitka, sprečavanje uništavanja
  okoliša,
  zaštitu zdravlja i dobrobiti od negativnih utjecaja na okoliš, sprečavanje i svođenje onečišćenja
  na najmanju moguću mjeru
  te održavanje
  i 
  obogaćivanje prirodnih resursa
  i 
  biološke raznolikosti
  , čime se osigurava obilje obnovljivih i neobnovljivih resursa.
  Kontinuiranim istraživanjem i
  inovacijama,
  preobrazbom obrazaca proizvodnje i potrošnje te
  prilagodbom novim izazovima i zajedničkim stvaranjem, regenerativno
  i održivo
  gospodarstvo
  dobrobiti
  jača otpornost
  , poboljšava stanje prirode i
  štiti dobrobit sadašnjih i budućih generacija
  te njihovo pravo na zdrav okoliš
  .

Amandman 15

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Prema OECD-u, argumenti za mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka „izvan okvira BDP-a” dobro su poznati, a uzimanjem BDP-a kao jedinstvenog kompasa tvorcima politika ne pruža se dovoljno točna slika načina na koji gospodarstvo funkcionira za građane ili dugoročnih učinaka rasta na održivost

   (1a)

  . Kako bi Unija razvila cjelovitiji pristup donošenju gospodarskih politika, u skladu s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom i Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti, u Osmom programu djelovanja za okoliš utvrđuje se zahtjev za razvoj sveobuhvatnog skupa pokazatelja „izvan okvira BDP-a”, kako se zahtijeva u Sedmom programu djelovanja za okoliš, kako bi se izmjerio napredak prema održivom gospodarstvu dobrobiti te kako bi se usmjeravalo i poduprlo buduće oblikovanje politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Prema OECD-u, argumenti za mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka „izvan okvira BDP-a” dobro su poznati, a uzimanjem BDP-a kao jedinstvenog kompasa tvorcima politika ne pruža se dovoljno točna slika načina na koji gospodarstvo funkcionira za građane ili dugoročnih učinaka rasta na održivost

   (1a)

  . Kako bi Unija razvila cjelovitiji pristup donošenju gospodarskih politika, u skladu s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom i Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti, u Osmom programu djelovanja za okoliš utvrđuje se zahtjev za razvoj sveobuhvatnog skupa pokazatelja „izvan okvira BDP-a”, kako se zahtijeva u Sedmom programu djelovanja za okoliš, kako bi se izmjerio napredak prema održivom gospodarstvu dobrobiti te kako bi se usmjeravalo i poduprlo buduće oblikovanje politika.

Amandman 16

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Provedba učinkovitog globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. ovisit će o smanjenju financijskih tokova koji štete biološkoj raznolikosti. Međutim, prema izvješću OECD-a, iznos godišnje potrošnje vlada koji bi mogao biti štetan za biološku raznolikost bit će pet do šest puta veći od godišnjih globalnih rashoda za biološku raznolikost

   (1a)

  . Ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija utvrđena je obveza da se najkasnije do 2020. ukinu, postupno ukinu ili reformiraju subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica te da se postupno ukinu subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica, što je ujedno i obveza u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš. Kako bi Unija ostvarila prioritetne ciljeve Osmog programa djelovanja za okoliš, uključujući klimatsku neutralnost najkasnije do 2050., bit će potrebno postupno ukinuti sve subvencije štetne za okoliš, uključujući subvencije za fosilna goriva. Trebalo bi uključiti sve izravne i neizravne subvencije, uključujući one u obliku oslobođenja od poreza. Također bi trebalo razviti mehanizam za izvješćivanje država članica o postupnom ukidanju subvencija štetnih za okoliš, osim subvencija za fosilna goriva. Postupno ukidanje svih subvencija štetnih za okoliš trebalo bi slijediti načelo pravedne tranzicije i biti popraćeno mjerama za sprečavanje ili ublažavanje negativnih socioekonomskih učinaka na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, istodobno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

Provedba učinkovitog globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. ovisit će o smanjenju financijskih tokova koji štete biološkoj raznolikosti. Međutim, prema izvješću OECD-a, iznos godišnje potrošnje vlada koji bi mogao biti štetan za biološku raznolikost bit će pet do šest puta veći od godišnjih globalnih rashoda za biološku raznolikost

   (1a)

  . Ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija utvrđena je obveza da se najkasnije do 2020. ukinu, postupno ukinu ili reformiraju subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica te da se postupno ukinu subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica, što je ujedno i obveza u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš. Kako bi Unija ostvarila prioritetne ciljeve Osmog programa djelovanja za okoliš, uključujući klimatsku neutralnost najkasnije do 2050., bit će potrebno postupno ukinuti sve subvencije štetne za okoliš, uključujući subvencije za fosilna goriva. Trebalo bi uključiti sve izravne i neizravne subvencije, uključujući one u obliku oslobođenja od poreza. Također bi trebalo razviti mehanizam za izvješćivanje država članica o postupnom ukidanju subvencija štetnih za okoliš, osim subvencija za fosilna goriva. Postupno ukidanje svih subvencija štetnih za okoliš trebalo bi slijediti načelo pravedne tranzicije i biti popraćeno mjerama za sprečavanje ili ublažavanje negativnih socioekonomskih učinaka na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, istodobno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen.

Amandman 17

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9c) | Jedan od prioriteta Europske strategije za račune okoliša za razdoblje od 2019. do 2023. jest proširenje popisa područja obuhvaćenih europskim računima okoliša, pri čemu je jedno od područja u razvoju „subvencije ili mjere potpore koje bi mogle biti štetne za okoliš”. Svojim radom na pripremnom djelovanju Komisija će dionicima dati paket instrumenata kako bi im pomogla u mapiranju subvencija štetnih za okoliš, a zatim će na temelju dokaza iznijeti argumente za njihovu reformu ili uklanjanje utvrđivanjem socijalnih, gospodarskih i okolišnih učinaka njihova postupnog ukidanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9c)

Jedan od prioriteta Europske strategije za račune okoliša za razdoblje od 2019. do 2023. jest proširenje popisa područja obuhvaćenih europskim računima okoliša, pri čemu je jedno od područja u razvoju „subvencije ili mjere potpore koje bi mogle biti štetne za okoliš”. Svojim radom na pripremnom djelovanju Komisija će dionicima dati paket instrumenata kako bi im pomogla u mapiranju subvencija štetnih za okoliš, a zatim će na temelju dokaza iznijeti argumente za njihovu reformu ili uklanjanje utvrđivanjem socijalnih, gospodarskih i okolišnih učinaka njihova postupnog ukidanja.

Amandman 18

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9d) | Morski i obalni ekosustavi, kao što su mangrovi, koraljni grebeni, slane močvare i livade morske trave, degradiraju se i negativno utječu na procese kao što su eutrofikacija i zakiseljavanje, što utječe na bioraznolikost koju održavaju te na usluge ekosustava i funkcije koje pružaju, kao i na njihovu sposobnost da djeluju kao ponori ugljika. Potrebno je hitno djelovati kako bi se zaštitili i obnovili ti morski i obalni ekosustavi, uključujući oceane, a prepoznavanje oceana kao svjetskog zajedničkog dobra moglo bi olakšati podizanje svijesti, poboljšati znanje o oceanima te potaknuti djelovanje i usvajanje učinkovitih mjera sa svih razina društva i dionika u društvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9d)

Morski i obalni ekosustavi, kao što su mangrovi, koraljni grebeni, slane močvare i livade morske trave, degradiraju se i negativno utječu na procese kao što su eutrofikacija i zakiseljavanje, što utječe na bioraznolikost koju održavaju te na usluge ekosustava i funkcije koje pružaju, kao i na njihovu sposobnost da djeluju kao ponori ugljika. Potrebno je hitno djelovati kako bi se zaštitili i obnovili ti morski i obalni ekosustavi, uključujući oceane, a prepoznavanje oceana kao svjetskog zajedničkog dobra moglo bi olakšati podizanje svijesti, poboljšati znanje o oceanima te potaknuti djelovanje i usvajanje učinkovitih mjera sa svih razina društva i dionika u društvu.

Amandman 19

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | U Osmom programu djelovanja za okoliš trebali bi biti utvrđeni tematski prioritetni ciljevi u područjima
  klimatske neutralnosti
  , prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove bioraznolikosti,
  kružnoga
  gospodarstva, ambicije nulte stope onečišćenja i smanjenja pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje. Nadalje, trebali bi se utvrditi uvjeti koji omogućavaju postizanje dugoročnih i tematskih prioritetnih ciljeva za sve uključene dionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

U Osmom programu djelovanja za okoliš trebali bi biti utvrđeni tematski prioritetni ciljevi u područjima
  klimatske neutralnosti
  , prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove bioraznolikosti,
  kružnoga
  gospodarstva, ambicije nulte stope onečišćenja i smanjenja pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje. Nadalje, trebali bi se utvrditi uvjeti koji omogućavaju postizanje dugoročnih i tematskih prioritetnih ciljeva za sve uključene dionike.

| (10) | U Osmom programu djelovanja za okoliš trebali bi biti utvrđeni tematski prioritetni ciljevi u područjima
  ublažavanja klimatskih promjena
  , prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove
  kopnene i morske
  bioraznolikosti,
  netoksičnoga kružnog
  gospodarstva, ambicije nulte stope onečišćenja i smanjenja pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje
  u svim sektorima gospodarstva. Ti su tematski prioritetni ciljevi, koji se odnose na pokretače i učinke štete u okolišu, sami po sebi međusobno povezani te je stoga za njihovo postizanje potreban sustavni pristup.
  Nadalje,
  Osmim programom djelovanja za okoliš
  trebali bi se utvrditi uvjeti koji omogućavaju
  usklađeno
  postizanje dugoročnih i tematskih prioritetnih ciljeva za sve uključene dionike
  te bi se trebale koordinati mjere koje su potrebne kako bi se ti uvjeti postigli
  . |
| --- | --- |

(10)

U Osmom programu djelovanja za okoliš trebali bi biti utvrđeni tematski prioritetni ciljevi u područjima
  ublažavanja klimatskih promjena
  , prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove
  kopnene i morske
  bioraznolikosti,
  netoksičnoga kružnog
  gospodarstva, ambicije nulte stope onečišćenja i smanjenja pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje
  u svim sektorima gospodarstva. Ti su tematski prioritetni ciljevi, koji se odnose na pokretače i učinke štete u okolišu, sami po sebi međusobno povezani te je stoga za njihovo postizanje potreban sustavni pristup.
  Nadalje,
  Osmim programom djelovanja za okoliš
  trebali bi se utvrditi uvjeti koji omogućavaju
  usklađeno
  postizanje dugoročnih i tematskih prioritetnih ciljeva za sve uključene dionike
  te bi se trebale koordinati mjere koje su potrebne kako bi se ti uvjeti postigli
  .

Amandman 20

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Pojam „ekosustavni pristup” uspostavljen je prema UN-ovoj Konvenciji o biološkoj raznolikosti kao strategija za integrirano upravljanje zemljištem, vodom i životnim resursima koja promiče očuvanje i održivo korištenje na pravedan način kako bi se pomoglo postići ravnotežu između očuvanja, održivog korištenja i raspodjele dobrobiti bioraznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Pojam „ekosustavni pristup” uspostavljen je prema UN-ovoj Konvenciji o biološkoj raznolikosti kao strategija za integrirano upravljanje zemljištem, vodom i životnim resursima koja promiče očuvanje i održivo korištenje na pravedan način kako bi se pomoglo postići ravnotežu između očuvanja, održivog korištenja i raspodjele dobrobiti bioraznolikosti.

Amandman 21

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Prema EEA-i, prirodna rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa mjere su kojima se podupire i poboljšava priroda kako bi se obnovili i zaštitili ekosustavi te kako bi se pomoglo društvu da se prilagodi učincima klimatskih promjena i usporava daljnje zagrijavanje, uz istodobno pružanje višestrukih dodatnih koristi

   (1a)

  . Iako prirodna rješenja mogu donijeti gospodarske koristi, trebalo bi priznati da se one mogu ostvariti samo dugoročno. Prirodna rješenja bi trebala poštovati određene kriterije kako bi se osiguralo da je njihova provedba usklađena s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš i da se njima ne ugrožava. Nadalje, ako se prirodna rješenja financiraju mehanizmima za neutralizaciju biološke raznolikosti, ti bi se mehanizmi trebali strogo pridržavati hijerarhije ublažavanja kako bi se, među ostalim, kompenzacija mogla koristiti samo kao krajnja mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Prema EEA-i, prirodna rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa mjere su kojima se podupire i poboljšava priroda kako bi se obnovili i zaštitili ekosustavi te kako bi se pomoglo društvu da se prilagodi učincima klimatskih promjena i usporava daljnje zagrijavanje, uz istodobno pružanje višestrukih dodatnih koristi

   (1a)

  . Iako prirodna rješenja mogu donijeti gospodarske koristi, trebalo bi priznati da se one mogu ostvariti samo dugoročno. Prirodna rješenja bi trebala poštovati određene kriterije kako bi se osiguralo da je njihova provedba usklađena s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš i da se njima ne ugrožava. Nadalje, ako se prirodna rješenja financiraju mehanizmima za neutralizaciju biološke raznolikosti, ti bi se mehanizmi trebali strogo pridržavati hijerarhije ublažavanja kako bi se, među ostalim, kompenzacija mogla koristiti samo kao krajnja mjera.

Amandman 22

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Budući da je politika u području okoliša vrlo decentralizirana, mjere za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi poduzeti na različitim razinama upravljanja, to jest na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, sa pristupom višerazinskom upravljanju koji se temelji na suradnji. Trebalo bi ojačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika kako bi se ostvarile najveće moguće sinergije između gospodarskih, ekoloških i 
  socijalnih
  ciljeva, uz
  obraćanje posebne pozornosti na potencijalne kompromise
  i 
  potrebe
  ranjivih skupina. Nadalje, transparentna suradnja s 
  nedržavnim akterima važna je
  za osiguravanje uspjeha Osmog programa djelovanja za okoliš i 
  za
  postizanje njegovih prioritetnih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Budući da je politika u području okoliša vrlo decentralizirana, mjere za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi poduzeti na različitim razinama upravljanja, to jest na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, sa pristupom višerazinskom upravljanju koji se temelji na suradnji. Trebalo bi ojačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika kako bi se ostvarile najveće moguće sinergije između gospodarskih, ekoloških i 
  socijalnih
  ciljeva, uz
  obraćanje posebne pozornosti na potencijalne kompromise
  i 
  potrebe
  ranjivih skupina. Nadalje, transparentna suradnja s 
  nedržavnim akterima važna je
  za osiguravanje uspjeha Osmog programa djelovanja za okoliš i 
  za
  postizanje njegovih prioritetnih ciljeva.

| (11) | Budući da je politika u području okoliša vrlo decentralizirana, mjere za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi poduzeti na različitim razinama upravljanja, to jest na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, sa pristupom višerazinskom upravljanju koji se temelji na suradnji.
  Učinkovito praćenje, provedba, izvršenje i odgovornost od ključne su važnosti te je potrebno djelotvorno upravljanje kako bi se osigurala usklađenost politika.
  Trebalo bi ojačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika kako bi se ostvarile najveće moguće sinergije između gospodarskih, ekoloških
  , socijalnih
  i 
  gospodarskih
  ciljeva uz
  sustavnu evaluaciju potencijalnih kompromisa među njima, kao
  i 
  sustavnu evaluaciju potreba
  ranjivih
  i marginaliziranih
  skupina.
  Tim integriranim pristupom trebale bi se zadovoljiti posebne potrebe svih regija, uključujući urbana i ruralna područja te najudaljenije regije.
  Nadalje,
  pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i pristup pravosuđu, u skladu s Aarhuškom konvencijom, kao i
  transparentna suradnja s 
  javnim tijelima i među njima na svim razinama donošenja odluka, nevladini akteri i šira javnost važni su
  za osiguravanje uspjeha Osmog programa djelovanja za okoliš i postizanje njegovih prioritetnih ciljeva. |
| --- | --- |

(11)

Budući da je politika u području okoliša vrlo decentralizirana, mjere za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi poduzeti na različitim razinama upravljanja, to jest na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, sa pristupom višerazinskom upravljanju koji se temelji na suradnji.
  Učinkovito praćenje, provedba, izvršenje i odgovornost od ključne su važnosti te je potrebno djelotvorno upravljanje kako bi se osigurala usklađenost politika.
  Trebalo bi ojačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika kako bi se ostvarile najveće moguće sinergije između gospodarskih, ekoloških
  , socijalnih
  i 
  gospodarskih
  ciljeva uz
  sustavnu evaluaciju potencijalnih kompromisa među njima, kao
  i 
  sustavnu evaluaciju potreba
  ranjivih
  i marginaliziranih
  skupina.
  Tim integriranim pristupom trebale bi se zadovoljiti posebne potrebe svih regija, uključujući urbana i ruralna područja te najudaljenije regije.
  Nadalje,
  pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i pristup pravosuđu, u skladu s Aarhuškom konvencijom, kao i
  transparentna suradnja s 
  javnim tijelima i među njima na svim razinama donošenja odluka, nevladini akteri i šira javnost važni su
  za osiguravanje uspjeha Osmog programa djelovanja za okoliš i postizanje njegovih prioritetnih ciljeva.

Amandman 23

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | U procjenama učinka koje se provode u kontekstu Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi uzeti u obzir cijeli niz neposrednih i dugoročnih učinaka na okoliš i klimu, uključujući njihove kumulativne učinke, kao i troškove djelovanja i nedjelovanja, te će u tu svrhu trebati razviti alate. Te procjene učinka trebale bi se temeljiti na širokom i transparentnom savjetovanju, a Komisija bi u roku od osam tjedana od zaključenja javnog savjetovanja trebala sustavno iznositi detaljne povratne informacije o odgovorima u okviru savjetovanja s dionicima, razlikujući pritom doprinose različitih vrsta dionika. Nadalje, procjena učinaka trebala bi se objaviti odmah po završetku kako bi se dionicima omogućio nadzor, s obzirom na presudu Suda od 4. rujna 2018. u predmetu C-57/16 P

   (1a)

  , trebala bi biti dovoljno detaljna i uključivati sve informacije upotrijebljene za donošenje zaključaka, uključujući socioekonomske učinke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

U procjenama učinka koje se provode u kontekstu Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi uzeti u obzir cijeli niz neposrednih i dugoročnih učinaka na okoliš i klimu, uključujući njihove kumulativne učinke, kao i troškove djelovanja i nedjelovanja, te će u tu svrhu trebati razviti alate. Te procjene učinka trebale bi se temeljiti na širokom i transparentnom savjetovanju, a Komisija bi u roku od osam tjedana od zaključenja javnog savjetovanja trebala sustavno iznositi detaljne povratne informacije o odgovorima u okviru savjetovanja s dionicima, razlikujući pritom doprinose različitih vrsta dionika. Nadalje, procjena učinaka trebala bi se objaviti odmah po završetku kako bi se dionicima omogućio nadzor, s obzirom na presudu Suda od 4. rujna 2018. u predmetu C-57/16 P

   (1a)

  , trebala bi biti dovoljno detaljna i uključivati sve informacije upotrijebljene za donošenje zaključaka, uključujući socioekonomske učinke.

Amandman 24

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11b) | Mjere za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva Unije trebaju se provoditi zajedno s provedbom europskog stupa socijalnih prava i biti u skladu s tom provedbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11b)

Mjere za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva Unije trebaju se provoditi zajedno s provedbom europskog stupa socijalnih prava i biti u skladu s tom provedbom.

Amandman 25

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 11.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11c) | Program Ujedinjenih naroda za okoliš i Globalni forum OECD-a o okolišu istaknuli su da promjene u okolišu imaju rodno specifičan učinak. Rodno diferencirane uloge također uzrokuju različite ranjivosti žena i muškaraca u odnosu na učinke klimatskih promjena, a posljedice klimatskih promjena pogoršavaju rodne nejednakosti. Stoga je za djelovanja i ciljeve povezane s postizanjem prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš potrebna rodna perspektiva, uključujući procjenu učinka planiranih aktivnosti na rodnu ravnopravnost i usmjerenost na rodno osviještene politike i rodno osjetljiva djelovanja, kako bi se osiguralo da se ne održavaju rodne nejednakosti. U Osmom programu djelovanja za okoliš prepoznaje se da je rodna ravnopravnost preduvjet za održivi razvoj i postizanje najboljih rezultata u odgovoru na klimatske i okolišne izazove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11c)

Program Ujedinjenih naroda za okoliš i Globalni forum OECD-a o okolišu istaknuli su da promjene u okolišu imaju rodno specifičan učinak. Rodno diferencirane uloge također uzrokuju različite ranjivosti žena i muškaraca u odnosu na učinke klimatskih promjena, a posljedice klimatskih promjena pogoršavaju rodne nejednakosti. Stoga je za djelovanja i ciljeve povezane s postizanjem prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš potrebna rodna perspektiva, uključujući procjenu učinka planiranih aktivnosti na rodnu ravnopravnost i usmjerenost na rodno osviještene politike i rodno osjetljiva djelovanja, kako bi se osiguralo da se ne održavaju rodne nejednakosti. U Osmom programu djelovanja za okoliš prepoznaje se da je rodna ravnopravnost preduvjet za održivi razvoj i postizanje najboljih rezultata u odgovoru na klimatske i okolišne izazove.

Amandman 26

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Poboljšana suradnja s 
  partnerskim
  zemljama,
  dobro globalno upravljanje
  u području okoliša
  i sinergije između unutarnjih
  i 
  vanjskih politika EU-a
  ključni su za postizanje ciljeva Unije
  u području okoliša
  i 
  klime
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Poboljšana suradnja s 
  partnerskim
  zemljama,
  dobro globalno upravljanje
  u području okoliša
  i sinergije između unutarnjih
  i 
  vanjskih politika EU-a
  ključni su za postizanje ciljeva Unije
  u području okoliša
  i 
  klime
  .

| (12) | Poboljšana suradnja
  i zelena diplomacija
  s 
  trećim
  zemljama,
  uključujući zemlje u razvoju, te potpora dobrom globalnom upravljanju
  u području okoliša
  , uključujući promicanje pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u odlučivanju
  i 
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša,
  ključni su za postizanje ciljeva
  održivog razvoja te okolišnih i klimatskih ciljeva
  Unije
  . Također je ključno osigurati sinergije i usklađenost svih unutarnjih i vanjskih politika Unije, uključujući trgovinske politike i sporazume, kao i usklađenost politika radi održivog razvoja. |
| --- | --- |

(12)

Poboljšana suradnja
  i zelena diplomacija
  s 
  trećim
  zemljama,
  uključujući zemlje u razvoju, te potpora dobrom globalnom upravljanju
  u području okoliša
  , uključujući promicanje pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u odlučivanju
  i 
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša,
  ključni su za postizanje ciljeva
  održivog razvoja te okolišnih i klimatskih ciljeva
  Unije
  . Također je ključno osigurati sinergije i usklađenost svih unutarnjih i vanjskih politika Unije, uključujući trgovinske politike i sporazume, kao i usklađenost politika radi održivog razvoja.

Amandman 27

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Europska komisija trebala bi procijeniti koliko su Unija i države članice napredovale u postizanju prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš u kontekstu prelaska na veću održivost, dobrobit i otpornost. To je u skladu s pozivima Vijeća (27) i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (28) na mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka koje se ne temelji samo na BDP-u te na usmjeravanje politike s obzirom na „dobrobit”, što podržava i OECD (29). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Europska komisija trebala bi procijeniti koliko su Unija i države članice napredovale u postizanju prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš u kontekstu prelaska na veću održivost, dobrobit i otpornost. To je u skladu s pozivima Vijeća (27) i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (28) na mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka koje se ne temelji samo na BDP-u te na usmjeravanje politike s obzirom na „dobrobit”, što podržava i OECD (29).

| (13) | Europska komisija trebala bi procijeniti koliko su Unija i države članice napredovale u postizanju prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš u kontekstu
  pravednog i uključivog
  prelaska na veću održivost, dobrobit i otpornost
  unutar granica planeta
  . To je u skladu s pozivima Vijeća (27) i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (28) na mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka koje se ne temelji samo na BDP-u te na usmjeravanje politike s obzirom na „dobrobit”, što podržava i OECD (29). |
| --- | --- |

(13)

Europska komisija trebala bi procijeniti koliko su Unija i države članice napredovale u postizanju prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš u kontekstu
  pravednog i uključivog
  prelaska na veću održivost, dobrobit i otpornost
  unutar granica planeta
  . To je u skladu s pozivima Vijeća (27) i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (28) na mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka koje se ne temelji samo na BDP-u te na usmjeravanje politike s obzirom na „dobrobit”, što podržava i OECD (29).

Amandman 28

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Procjena napretka u postizanju prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš trebala bi odražavati najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja. Trebala bi biti usklađena i ne dovoditi u pitanje alate za praćenje ili upravljanje koji obuhvaćaju određene aspekte politike u području okoliša i klime, posebno Uredbu 
  1999/2018
  Europskog parlamenta i Vijeća (30), Pregled aktivnosti u području okoliša ni alate za praćenje koji se odnose na kružno gospodarstvo, nultu stopu onečišćenja, bioraznolikost, zrak, vodu, tlo, otpad ili bilo koju drugu politiku u području okoliša. Zajedno s 
  drugim
  alatima koji se upotrebljavaju u Europskom semestru, pri praćenju ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat i u Komisijinu izvješću o strateškom predviđanju (31),
  bila
  bi dio usklađenog i međusobno povezanog skupa alata za praćenje i upravljanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Procjena napretka u postizanju prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš trebala bi odražavati najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja. Trebala bi biti usklađena i ne dovoditi u pitanje alate za praćenje ili upravljanje koji obuhvaćaju određene aspekte politike u području okoliša i klime, posebno Uredbu 
  1999/2018
  Europskog parlamenta i Vijeća (30), Pregled aktivnosti u području okoliša ni alate za praćenje koji se odnose na kružno gospodarstvo, nultu stopu onečišćenja, bioraznolikost, zrak, vodu, tlo, otpad ili bilo koju drugu politiku u području okoliša. Zajedno s 
  drugim
  alatima koji se upotrebljavaju u Europskom semestru, pri praćenju ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat i u Komisijinu izvješću o strateškom predviđanju (31),
  bila
  bi dio usklađenog i međusobno povezanog skupa alata za praćenje i upravljanje.

| (14) | Procjena napretka u postizanju prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš trebala bi odražavati najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja
  te bi se trebala temeljiti na snažnoj, sveobuhvatnoj i transparentnoj metodologiji „udaljenosti preostale do cilja”
  . Trebala bi biti usklađena i ne dovoditi u pitanje alate za praćenje ili upravljanje koji obuhvaćaju određene aspekte politike u području okoliša i klime, posebno Uredbu 
  (EU) 2018/1999
  Europskog parlamenta i Vijeća (30), Pregled aktivnosti u području okoliša ni alate za praćenje koji se odnose na
  netoksično
  kružno gospodarstvo, nultu stopu onečišćenja, bioraznolikost, zrak, vodu, tlo, otpad ili bilo koju drugu politiku u području okoliša
  i industrije
  . Zajedno s alatima koji se upotrebljavaju u Europskom semestru, pri praćenju ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat i u Komisijinu izvješću o strateškom predviđanju (31),
  ocjena napretka u pogledu prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebala
  bi
  biti
  dio
  većeg,
  usklađenog i međusobno povezanog skupa alata za praćenje i upravljanje
  kojim su uz ekološke obuhvaćeni i socijalni te gospodarski čimbenici
  . |
| --- | --- |

(14)

Procjena napretka u postizanju prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš trebala bi odražavati najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja
  te bi se trebala temeljiti na snažnoj, sveobuhvatnoj i transparentnoj metodologiji „udaljenosti preostale do cilja”
  . Trebala bi biti usklađena i ne dovoditi u pitanje alate za praćenje ili upravljanje koji obuhvaćaju određene aspekte politike u području okoliša i klime, posebno Uredbu 
  (EU) 2018/1999
  Europskog parlamenta i Vijeća (30), Pregled aktivnosti u području okoliša ni alate za praćenje koji se odnose na
  netoksično
  kružno gospodarstvo, nultu stopu onečišćenja, bioraznolikost, zrak, vodu, tlo, otpad ili bilo koju drugu politiku u području okoliša
  i industrije
  . Zajedno s alatima koji se upotrebljavaju u Europskom semestru, pri praćenju ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat i u Komisijinu izvješću o strateškom predviđanju (31),
  ocjena napretka u pogledu prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebala
  bi
  biti
  dio
  većeg,
  usklađenog i međusobno povezanog skupa alata za praćenje i upravljanje
  kojim su uz ekološke obuhvaćeni i socijalni te gospodarski čimbenici
  .

Amandman 29

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Daljnji razvoj znanstvene baze znanja o granicama planeta i ekološkom otisku, uključujući u odnosu na relevantne skupove pokazatelja, važan je s obzirom na prioritetne ciljeve Osmog programa djelovanja za okoliš, posebno njegov dugoročni prioritetni cilj. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Daljnji razvoj znanstvene baze znanja o granicama planeta i ekološkom otisku, uključujući u odnosu na relevantne skupove pokazatelja, važan je s obzirom na prioritetne ciljeve Osmog programa djelovanja za okoliš, posebno njegov dugoročni prioritetni cilj.

Amandman 30

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Komisija, EEA i druge relevantne agencije trebale bi pristupati podacima i pokazateljima koje države članice dostavljaju u skladu s mjerodavnim pravnim aktima Unije te ih ponovno upotrebljavati. Nadalje, trebali bi se upotrebljavati drugi izvori podataka kao što su satelitski podaci i informacije koje obrađuju Europski program za praćenje Zemlje (Copernicus), Europski informacijski sustav za šumske požare i Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava ili podatkovne platforme kao što su Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru ili Informacijska platforma za praćenje kemikalija. Primjena modernih digitalnih alata i umjetne inteligencije omogućava djelotvorno upravljanje i analiziranje podataka, čime se smanjuje administrativno opterećenje i unapređuju pravovremenost i kakvoća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Komisija, EEA i druge relevantne agencije trebale bi pristupati podacima i pokazateljima koje države članice dostavljaju u skladu s mjerodavnim pravnim aktima Unije te ih ponovno upotrebljavati. Nadalje, trebali bi se upotrebljavati drugi izvori podataka kao što su satelitski podaci i informacije koje obrađuju Europski program za praćenje Zemlje (Copernicus), Europski informacijski sustav za šumske požare i Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava ili podatkovne platforme kao što su Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru ili Informacijska platforma za praćenje kemikalija. Primjena modernih digitalnih alata i umjetne inteligencije omogućava djelotvorno upravljanje i analiziranje podataka, čime se smanjuje administrativno opterećenje i unapređuju pravovremenost i kakvoća.

| (15) | Za praćenje napretka prema postizanju prioritetnih ciljeva Osmog plana djelovanja za okoliš potrebni su pouzdani i smisleni podaci i pokazatelji.
  Komisija, EEA i druge relevantne agencije trebale bi pristupati podacima i pokazateljima koje države članice dostavljaju u skladu s mjerodavnim pravnim aktima Unije te ih ponovno upotrebljavati
  i nadograđivati
  . Nadalje, trebali bi se upotrebljavati drugi izvori podataka kao što su satelitski podaci i informacije koje obrađuju Europski program za praćenje Zemlje (Copernicus), Europski informacijski sustav za šumske požare
  , Europski informacijski sustav za biološku raznolikost, Sustav za identifikaciju zemljišnih čestica
  i Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava ili podatkovne platforme kao što su Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru ili Informacijska platforma za praćenje kemikalija. Primjena modernih digitalnih alata i umjetne inteligencije omogućava djelotvorno upravljanje i analiziranje podataka, čime se smanjuje administrativno opterećenje i unapređuju pravovremenost i kakvoća. |
| --- | --- |

(15)

Za praćenje napretka prema postizanju prioritetnih ciljeva Osmog plana djelovanja za okoliš potrebni su pouzdani i smisleni podaci i pokazatelji.
  Komisija, EEA i druge relevantne agencije trebale bi pristupati podacima i pokazateljima koje države članice dostavljaju u skladu s mjerodavnim pravnim aktima Unije te ih ponovno upotrebljavati
  i nadograđivati
  . Nadalje, trebali bi se upotrebljavati drugi izvori podataka kao što su satelitski podaci i informacije koje obrađuju Europski program za praćenje Zemlje (Copernicus), Europski informacijski sustav za šumske požare
  , Europski informacijski sustav za biološku raznolikost, Sustav za identifikaciju zemljišnih čestica
  i Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava ili podatkovne platforme kao što su Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru ili Informacijska platforma za praćenje kemikalija. Primjena modernih digitalnih alata i umjetne inteligencije omogućava djelotvorno upravljanje i analiziranje podataka, čime se smanjuje administrativno opterećenje i unapređuju pravovremenost i kakvoća.

Amandman 31

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš EEA i ECHA trebale bi biti opremljene odgovarajućim kapacitetima i dovoljnim resursima kako bi se osigurala dobra, pristupačna i transparentna baza znanja i dokaza za potporu provedbi strateških prioriteta europskog zelenog plana i procjeni napretka u okviru programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš EEA i ECHA trebale bi biti opremljene odgovarajućim kapacitetima i dovoljnim resursima kako bi se osigurala dobra, pristupačna i transparentna baza znanja i dokaza za potporu provedbi strateških prioriteta europskog zelenog plana i procjeni napretka u okviru programa.

| (17) | Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš EEA i ECHA trebale bi biti opremljene odgovarajućim kapacitetima i dovoljnim resursima kako bi se osigurala dobra, pristupačna i transparentna baza znanja i dokaza za potporu provedbi strateških prioriteta europskog zelenog plana i procjeni napretka u okviru programa.
  Prema potrebi ostala tijela i agencije također bi trebali biti uključeni te doprinositi provedbi tih strateških prioriteta i procjeni napretka u okviru Osmog programa djelovanja za okoliš. |
| --- | --- |

(17)

Za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš EEA i ECHA trebale bi biti opremljene odgovarajućim kapacitetima i dovoljnim resursima kako bi se osigurala dobra, pristupačna i transparentna baza znanja i dokaza za potporu provedbi strateških prioriteta europskog zelenog plana i procjeni napretka u okviru programa.
  Prema potrebi ostala tijela i agencije također bi trebali biti uključeni te doprinositi provedbi tih strateških prioriteta i procjeni napretka u okviru Osmog programa djelovanja za okoliš.

Amandman 32

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija bi do 31. ožujka 2024. trebala provesti evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš u sredini provedbenog razdoblja kako bi ocijenila njegov napredak kako bi dala podlogu za prioritete dolazeće Komisije. S obzirom na napredak naveden u evaluaciji u sredini programskog razdoblja, Komisija bi nakon izbora za Europski parlament 2024. trebala u prvih 100 dana svojeg mandata predstaviti izvješće u kojem navodi prioritete u području okoliša i klime u pogledu kojih planira poduzeti mjere tijekom svojeg mandata te kako će se tim djelovanjem osigurati potpuno ostvarenje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Komisija bi do 31. ožujka 2024. trebala provesti evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš u sredini provedbenog razdoblja kako bi ocijenila njegov napredak kako bi dala podlogu za prioritete dolazeće Komisije. S obzirom na napredak naveden u evaluaciji u sredini programskog razdoblja, Komisija bi nakon izbora za Europski parlament 2024. trebala u prvih 100 dana svojeg mandata predstaviti izvješće u kojem navodi prioritete u području okoliša i klime u pogledu kojih planira poduzeti mjere tijekom svojeg mandata te kako će se tim djelovanjem osigurati potpuno ostvarenje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš.

Amandman 33

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se u obzir uzeli promjenjivi ciljevi politika i ostvareni napredak, Komisija bi Osmi program djelovanja za okoliš trebala evaluirati 2029. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se u obzir uzeli promjenjivi ciljevi politika i ostvareni napredak, Komisija bi Osmi program djelovanja za okoliš trebala evaluirati 2029.

| (18) | Kako bi se u obzir uzeli promjenjivi ciljevi politika i ostvareni napredak, Komisija bi Osmi program djelovanja za okoliš trebala evaluirati 2029.
  Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću sa zaključcima te evaluacije, prema potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom za sljedeći akcijski program za okoliš. Taj bi zakonodavni prijedlog trebalo predstaviti pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Osmog i Devetog programa djelovanja za okoliš. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se u obzir uzeli promjenjivi ciljevi politika i ostvareni napredak, Komisija bi Osmi program djelovanja za okoliš trebala evaluirati 2029.
  Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću sa zaključcima te evaluacije, prema potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom za sljedeći akcijski program za okoliš. Taj bi zakonodavni prijedlog trebalo predstaviti pravovremeno kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Osmog i Devetog programa djelovanja za okoliš.

Amandman 34

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | U skladu s člankom 191. UFEU-a politika Unije u području okoliša usmjerena je prema postizanju visoke razine zaštite uzimajući u obzir različitost situacija u različitim regijama Unije te se treba temeljiti na načelu opreznosti i na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18a)

U skladu s člankom 191. UFEU-a politika Unije u području okoliša usmjerena je prema postizanju visoke razine zaštite uzimajući u obzir različitost situacija u različitim regijama Unije te se treba temeljiti na načelu opreznosti i na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća.

Amandman 35

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U ovoj Odluci utvrđuje se opći program djelovanja u području okoliša za razdoblje do 31. prosinca 2030. („Osmi program djelovanja za okoliš”). U njoj su utvrđeni njegovi prioritetni ciljevi, uvjeti koji omogućavaju njihovo postizanje i okvir za mjerenje
  jesu li Unija
  i 
  njezine države članice na dobrom putu da postignu te prioritetne ciljeve
  . | 1.   U ovoj Odluci utvrđuje se opći program djelovanja u području okoliša za razdoblje do 31. prosinca 2030. („Osmi program djelovanja za okoliš”). U njoj su utvrđeni njegovi prioritetni ciljevi, uvjeti koji omogućavaju njihovo postizanje
  te mjere potrebne za postizanje tih uvjeta. U njoj je utvrđen
  i 
  nadzorni
  okvir za mjerenje
  i evaluiranje napretka Unije
  i 
  njezinih država članica prema postizanju tih prioritetnih ciljeva. Njome se uspostavlja i mehanizam upravljanja kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje prioritetnih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   U ovoj Odluci utvrđuje se opći program djelovanja u području okoliša za razdoblje do 31. prosinca 2030. („Osmi program djelovanja za okoliš”). U njoj su utvrđeni njegovi prioritetni ciljevi, uvjeti koji omogućavaju njihovo postizanje i okvir za mjerenje
  jesu li Unija
  i 
  njezine države članice na dobrom putu da postignu te prioritetne ciljeve
  .

1.   U ovoj Odluci utvrđuje se opći program djelovanja u području okoliša za razdoblje do 31. prosinca 2030. („Osmi program djelovanja za okoliš”). U njoj su utvrđeni njegovi prioritetni ciljevi, uvjeti koji omogućavaju njihovo postizanje
  te mjere potrebne za postizanje tih uvjeta. U njoj je utvrđen
  i 
  nadzorni
  okvir za mjerenje
  i evaluiranje napretka Unije
  i 
  njezinih država članica prema postizanju tih prioritetnih ciljeva. Njome se uspostavlja i mehanizam upravljanja kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje prioritetnih ciljeva.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 2.

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Osmim programom djelovanja za okoliš nastoji se ubrzati pravedan i uključiv prelazak na klimatski neutralno, resursno učinkovito
  , čisto
  i kružno gospodarstvo te se
  potvrđuju ciljevi u području
  okoliša i 
  klime
  iz europskog zelenog plana i povezanih inicijativa. | 2.   Osmim programom djelovanja za okoliš nastoji se ubrzati pravedan i uključiv prelazak na klimatski neutralno,
  održivo, netoksično,
  resursno učinkovito
  te otporno
  i 
  konkurentno
  kružno gospodarstvo
  , utemeljeno na obnovljivoj energiji,
  te se
  nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti kvaliteta
  okoliša
  , uključujući zrak, vodu
  i 
  tlo, te zaštiti i vratiti bioraznolikost i ekosustave. Temelji se na ciljevima
  iz europskog zelenog plana i povezanih inicijativa
  i promiče ih
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Osmim programom djelovanja za okoliš nastoji se ubrzati pravedan i uključiv prelazak na klimatski neutralno, resursno učinkovito
  , čisto
  i kružno gospodarstvo te se
  potvrđuju ciljevi u području
  okoliša i 
  klime
  iz europskog zelenog plana i povezanih inicijativa.

2.   Osmim programom djelovanja za okoliš nastoji se ubrzati pravedan i uključiv prelazak na klimatski neutralno,
  održivo, netoksično,
  resursno učinkovito
  te otporno
  i 
  konkurentno
  kružno gospodarstvo
  , utemeljeno na obnovljivoj energiji,
  te se
  nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti kvaliteta
  okoliša
  , uključujući zrak, vodu
  i 
  tlo, te zaštiti i vratiti bioraznolikost i ekosustave. Temelji se na ciljevima
  iz europskog zelenog plana i povezanih inicijativa
  i promiče ih
  .

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje ciljeva u području okoliša i klime utvrđenih na temelju Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja, a njegov okvir za praćenje
  ekološki je
  i 
  klimatski dio
  rada
  EU-a
  na mjerenju napretka u postizanju
  veće
  održivosti,
  uključujući klimatsku neutralnost i resursnu učinkovitost, dobrobit
  i 
  otpornost
  . | 3.   Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje ciljeva u području okoliša i klime utvrđenih na temelju Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja,
  kao i ciljeva koje se želi postići relevantnim multilareralnim okolišnim i klimatskim sporazumima,
  a njegov okvir za praćenje
  doprinosi ekološkom
  i 
  klimatskom dijelu
  rada
  Unije
  na mjerenju napretka u postizanju održivosti,
  dobrobiti
  i 
  otpornosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje ciljeva u području okoliša i klime utvrđenih na temelju Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja, a njegov okvir za praćenje
  ekološki je
  i 
  klimatski dio
  rada
  EU-a
  na mjerenju napretka u postizanju
  veće
  održivosti,
  uključujući klimatsku neutralnost i resursnu učinkovitost, dobrobit
  i 
  otpornost
  .

3.   Osmi program djelovanja za okoliš temelj je za postizanje ciljeva u području okoliša i klime utvrđenih na temelju Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja,
  kao i ciljeva koje se želi postići relevantnim multilareralnim okolišnim i klimatskim sporazumima,
  a njegov okvir za praćenje
  doprinosi ekološkom
  i 
  klimatskom dijelu
  rada
  Unije
  na mjerenju napretka u postizanju održivosti,
  dobrobiti
  i 
  otpornosti
  .

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 1.

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj
  za
  2050.
  da građani
  žive dobro unutar granica planeta u 
  regenerativnom gospodarstvu
  u 
  kojem
  se ništa ne gubi,
  koje ima nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova
  i u
  kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša
  .
  U takvim uvjetima povećava se dobrobit građana na temelju zdravog okoliša
  ,
  bioraznolikost raste
  i 
  sve je stabilnija
  , a 
  prirodni se kapital štiti, obnavlja
  i 
  cijeni tako da se jača otpornost
  na klimatske promjene i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta. | 1.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj
  da najkasnije do
  2050.
  ljudi
  žive dobro unutar granica planeta u 
  održivoj ekonomiji dobrobiti
  u 
  kojoj
  se ništa ne gubi,
  rast je regenerativan
  i u
  kojoj se postiže klimatska neutralnost, a smanjene su nejednakosti
  .
  Zdrav okoliš temelj je dobrobiti i zdravlja svih ljudi
  ,
  napreduje biološka raznolikost
  i 
  ekosustavi
  , a 
  priroda je zaštićena
  i 
  obnovljena, što dovodi do povećane otpornosti
  na klimatske promjene
  , prirodne katastrofe
  i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta
  u skladu s međugeneracijskom odgovornosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj
  za
  2050.
  da građani
  žive dobro unutar granica planeta u 
  regenerativnom gospodarstvu
  u 
  kojem
  se ništa ne gubi,
  koje ima nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova
  i u
  kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa i uništavanjem okoliša
  .
  U takvim uvjetima povećava se dobrobit građana na temelju zdravog okoliša
  ,
  bioraznolikost raste
  i 
  sve je stabilnija
  , a 
  prirodni se kapital štiti, obnavlja
  i 
  cijeni tako da se jača otpornost
  na klimatske promjene i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta.

1.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava dugoročni prioritetni cilj
  da najkasnije do
  2050.
  ljudi
  žive dobro unutar granica planeta u 
  održivoj ekonomiji dobrobiti
  u 
  kojoj
  se ništa ne gubi,
  rast je regenerativan
  i u
  kojoj se postiže klimatska neutralnost, a smanjene su nejednakosti
  .
  Zdrav okoliš temelj je dobrobiti i zdravlja svih ljudi
  ,
  napreduje biološka raznolikost
  i 
  ekosustavi
  , a 
  priroda je zaštićena
  i 
  obnovljena, što dovodi do povećane otpornosti
  na klimatske promjene
  , prirodne katastrofe
  i druge rizike za okoliš. Unija određuje dinamiku osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta
  u skladu s međugeneracijskom odgovornosti
  .

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 2. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva: | 2.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest
  međupovezanih
  tematskih prioritetnih ciljeva
  , koje treba postići najkasnije do 2030.
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest tematskih prioritetnih ciljeva:

2.   Osmi program djelovanja za okoliš sadržava sljedećih šest
  međupovezanih
  tematskih prioritetnih ciljeva
  , koje treba postići najkasnije do 2030.
  :

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka a

Članak 2. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nepovratno
  i 
  postupno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim
  i drugim
  ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030.
  i postizanja klimatske neutralnosti do 2050.
  , kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../... (32); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

nepovratno
  i 
  postupno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova te povećavanje uklanjanja prirodnim
  i drugim
  ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030.
  i postizanja klimatske neutralnosti do 2050.
  , kako je utvrđeno u Uredbi (EU) .../... (32);

nepovratno

postupno

i drugim

i postizanja klimatske neutralnosti do 2050.

32

| (a) | brzo
  i 
  predvidivo
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova te
  istodobno
  povećavanje uklanjanja prirodnim ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 
  2021
  /...
  , u skladu s ciljevima u području klime i okoliša uz osiguravanje pravedne tranzicije kojom se nikoga ne zapostavlja

   (32); |
| --- | --- |

(a)

brzo
  i 
  predvidivo
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova te
  istodobno
  povećavanje uklanjanja prirodnim ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 
  2021
  /...
  , u skladu s ciljevima u području klime i okoliša uz osiguravanje pravedne tranzicije kojom se nikoga ne zapostavlja

   (32);

brzo

predvidivo

istodobno

2021

, u skladu s ciljevima u području klime i okoliša uz osiguravanje pravedne tranzicije kojom se nikoga ne zapostavlja

32

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka b

Članak 2. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | stalni napredak u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

stalni napredak u unapređenju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene;

| (b) | stalni napredak u unapređenju
  i uključivanju
  kapaciteta za prilagodbu
  , uključujući na osnovu pristupa prilagođenog ekosustavu,
  jačanju otpornosti
  i prilagodbe
  i smanjenju osjetljivosti okoliša i društva
  , kao i svih sektora gospodarstva
  na klimatske promjene
  , uz poboljšanje prevencije i pripravnosti za prirodne katastrofe
  ; |
| --- | --- |

(b)

stalni napredak u unapređenju
  i uključivanju
  kapaciteta za prilagodbu
  , uključujući na osnovu pristupa prilagođenog ekosustavu,
  jačanju otpornosti
  i prilagodbe
  i smanjenju osjetljivosti okoliša i društva
  , kao i svih sektora gospodarstva
  na klimatske promjene
  , uz poboljšanje prevencije i pripravnosti za prirodne katastrofe
  ;

i uključivanju

, uključujući na osnovu pristupa prilagođenog ekosustavu,

i prilagodbe

, kao i svih sektora gospodarstva

, uz poboljšanje prevencije i pripravnosti za prirodne katastrofe

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka c

Članak 2. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | napredak u provedbi
  modela regenerativnog rasta
  koji planetu daje više nego što od njega uzima,
  odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša
  te
  ubrzavanje
  prelaska na kružno gospodarstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

napredak u provedbi
  modela regenerativnog rasta
  koji planetu daje više nego što od njega uzima,
  odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša
  te
  ubrzavanje
  prelaska na kružno gospodarstvo;

modela regenerativnog rasta

odvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa i uništavanja okoliša

ubrzavanje

| (c) | napredak prema
  održivoj ekonomiji dobrobiti
  koje planetu daje više nego što od njega uzima, uz postizanje tranzicije prema
  netoksičnom
  kružnom gospodarstvu,
  u kojem je rast regenerativan, a resursi se učinkovito koriste u skladu s hijerarhijom otpada
  ; |
| --- | --- |

(c)

napredak prema
  održivoj ekonomiji dobrobiti
  koje planetu daje više nego što od njega uzima, uz postizanje tranzicije prema
  netoksičnom
  kružnom gospodarstvu,
  u kojem je rast regenerativan, a resursi se učinkovito koriste u skladu s hijerarhijom otpada
  ;

održivoj ekonomiji dobrobiti

netoksičnom

u kojem je rast regenerativan, a resursi se učinkovito koriste u skladu s hijerarhijom otpada

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka d

Članak 2. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | rad na ostvarenju
  ambicija
  nulte stope onečišćenja za netoksičan okoliš, uključujući zrak, vodu
  i
  tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti
  građana
  s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

rad na ostvarenju
  ambicija
  nulte stope onečišćenja za netoksičan okoliš, uključujući zrak, vodu
  i
  tlo, te zaštitu zdravlja i dobrobiti
  građana
  s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem;

ambicija

i

građana

| (d) | rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja
  radi postizanja
  netoksičnog okoliša, uključujući zrak, vodu i tlo
  , ali i u pogledu onečišćenja bukom i svjetlosnog onečišćenja,
  te zaštitu zdravlja i dobrobiti
  ljudi, životinja i ekosustava
  s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem
  , uključujući primjenom i promicanjem pristupa „Jedno zdravlje”
  ; |
| --- | --- |

(d)

rad na ostvarenju ambicija nulte stope onečišćenja
  radi postizanja
  netoksičnog okoliša, uključujući zrak, vodu i tlo
  , ali i u pogledu onečišćenja bukom i svjetlosnog onečišćenja,
  te zaštitu zdravlja i dobrobiti
  ljudi, životinja i ekosustava
  s obzirom na rizike i utjecaje povezane s okolišem
  , uključujući primjenom i promicanjem pristupa „Jedno zdravlje”
  ;

radi postizanja

, ali i u pogledu onečišćenja bukom i svjetlosnog onečišćenja,

ljudi, životinja i ekosustava

, uključujući primjenom i promicanjem pristupa „Jedno zdravlje”

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka e

Članak 2. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti
  te jačanje prirodnoga kapitala
  , posebno zraka, vode, tla i 
  šuma, slatke vode, močvarnih područja i
  morskih ekosustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti
  te jačanje prirodnoga kapitala
  , posebno zraka, vode, tla i 
  šuma, slatke vode, močvarnih područja i
  morskih ekosustava;

te jačanje prirodnoga kapitala

šuma, slatke vode, močvarnih područja i

| (e) | zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti,
  među ostalim zaustavljanjem i poništavanjem gubitka unutar i izvan zaštićenih područja te poboljšanjem zdravlja okoliša
  , posebno zraka, vode
  i
  tla
  , kao i rješavanjem problema degradacije
  morskih
  i kopnenih
  ekosustava,
  posebno provedbom ciljeva navedenih u Strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030., kao i ciljeva utvrđenih u relevantnom zakonodavstvu Unije
  ; |
| --- | --- |

(e)

zaštitu, očuvanje i obnovu bioraznolikosti,
  među ostalim zaustavljanjem i poništavanjem gubitka unutar i izvan zaštićenih područja te poboljšanjem zdravlja okoliša
  , posebno zraka, vode
  i
  tla
  , kao i rješavanjem problema degradacije
  morskih
  i kopnenih
  ekosustava,
  posebno provedbom ciljeva navedenih u Strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030., kao i ciljeva utvrđenih u relevantnom zakonodavstvu Unije
  ;

među ostalim zaustavljanjem i poništavanjem gubitka unutar i izvan zaštićenih područja te poboljšanjem zdravlja okoliša

i

, kao i rješavanjem problema degradacije

i kopnenih

posebno provedbom ciljeva navedenih u Strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030., kao i ciljeva utvrđenih u relevantnom zakonodavstvu Unije

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2. – točka f

Članak 2. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | promicanje
  održivosti s obzirom na okoliš
  i
  ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom, posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i 
  prehrambenog sustava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

promicanje
  održivosti s obzirom na okoliš
  i
  ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom, posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti i 
  prehrambenog sustava
  .

promicanje

i

prehrambenog sustava

| (f) | jamčenje
  održivosti s obzirom na okoliš
  i znatno
  ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s 
  proizvodnim i potrošačkim otiskom Unije, uključujući, globalno pošumljavanje koje provodi Unija,
  posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti
  turizma, međunarodne trgovine
  i 
  prehrambenih lanaca
  ,
  uključujući poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu, uz internalizaciju klime i okolišnih čimbenika; |
| --- | --- |

(f)

jamčenje
  održivosti s obzirom na okoliš
  i znatno
  ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s 
  proizvodnim i potrošačkim otiskom Unije, uključujući, globalno pošumljavanje koje provodi Unija,
  posebno u područjima energetike, industrijskog razvoja, zgrada i infrastrukture, mobilnosti
  turizma, međunarodne trgovine
  i 
  prehrambenih lanaca
  ,
  uključujući poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu, uz internalizaciju klime i okolišnih čimbenika;

jamčenje

i znatno

proizvodnim i potrošačkim otiskom Unije, uključujući, globalno pošumljavanje koje provodi Unija,

turizma, međunarodne trgovine

prehrambenih lanaca

uključujući poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu, uz internalizaciju klime i okolišnih čimbenika;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Tematski prioritetni ciljevi utvrđeni u stavku 2. također obuhvaćaju ciljeve, nastojanja i mjere utvrđene u strategijama i inicijativama povezanim s europskim zelenim planom, kao i sve zakonodavne mjere kojima se doprinosi ostvarenju tih ciljeva. Ti se ciljevi, nastojanja i mjere uzimaju u obzir pri razvoju okvira za praćenje za procjenu napretka prema prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Tematski prioritetni ciljevi utvrđeni u stavku 2. također obuhvaćaju ciljeve, nastojanja i mjere utvrđene u strategijama i inicijativama povezanim s europskim zelenim planom, kao i sve zakonodavne mjere kojima se doprinosi ostvarenju tih ciljeva. Ti se ciljevi, nastojanja i mjere uzimaju u obzir pri razvoju okvira za praćenje za procjenu napretka prema prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – naslov

Članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa | Uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa
  i mjere potrebne za provedbu tih uvjeta koji omogućavaju postizanje ciljeva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa

Uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa
  i mjere potrebne za provedbu tih uvjeta koji omogućavaju postizanje ciljeva

i mjere potrebne za provedbu tih uvjeta koji omogućavaju postizanje ciljeva

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka a

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osigurati djelotvornu
  i učinkovitu
  provedbu zakonodavstva Unije o okolišu i klimi te nastojati da se postigne izvrsnost u ekološkoj učinkovitosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim, osiguravanjem
  odgovarajućih
  administrativnih kapaciteta i kapaciteta za osiguravanje usklađenosti, kako je utvrđeno u redovitom Pregledu aktivnosti u području okoliša,
  te jačati suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osigurati djelotvornu
  i učinkovitu
  provedbu zakonodavstva Unije o okolišu i klimi te nastojati da se postigne izvrsnost u ekološkoj učinkovitosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim, osiguravanjem
  odgovarajućih
  administrativnih kapaciteta i kapaciteta za osiguravanje usklađenosti, kako je utvrđeno u redovitom Pregledu aktivnosti u području okoliša,
  te jačati suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša
  ;

i učinkovitu

odgovarajućih

te jačati suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša

| (a) | osigurati učinkovitu,
  brzu i potpunu
  provedbu zakonodavstva Unije o okolišu i klimi te nastojati da se postigne izvrsnost u ekološkoj učinkovitosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim, osiguravanjem
  dodatnih i dostatnih
  administrativnih kapaciteta i kapaciteta za osiguravanje usklađenosti, kako je utvrđeno u redovitom Pregledu aktivnosti u području okoliša; |
| --- | --- |

(a)

osigurati učinkovitu,
  brzu i potpunu
  provedbu zakonodavstva Unije o okolišu i klimi te nastojati da se postigne izvrsnost u ekološkoj učinkovitosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim, osiguravanjem
  dodatnih i dostatnih
  administrativnih kapaciteta i kapaciteta za osiguravanje usklađenosti, kako je utvrđeno u redovitom Pregledu aktivnosti u području okoliša;

brzu i potpunu

dodatnih i dostatnih

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | poboljšanje smjernica i preporuka te osiguravanje učinkovitih, odvraćajućih i razmjernih sankcija, uključujući novčane kazne, za smanjenje rizika od nepoštivanja prava u području okoliša, uključujući u pogledu nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kaznenih djela u vezi s otpadom i nezakonite sječe, kao i povećanje djelovanja u području odgovornosti za okoliš i odgovora na neusklađenost te jačanje tužiteljske i pravosudne suradnje u području kaznenog progona i izvršavanja zakonodavstva protiv kaznenih djela protiv okoliša, kako je utvrđeno u relevantnom zakonodavstvu Unije, kao što je Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , kao i u području primjene Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

poboljšanje smjernica i preporuka te osiguravanje učinkovitih, odvraćajućih i razmjernih sankcija, uključujući novčane kazne, za smanjenje rizika od nepoštivanja prava u području okoliša, uključujući u pogledu nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kaznenih djela u vezi s otpadom i nezakonite sječe, kao i povećanje djelovanja u području odgovornosti za okoliš i odgovora na neusklađenost te jačanje tužiteljske i pravosudne suradnje u području kaznenog progona i izvršavanja zakonodavstva protiv kaznenih djela protiv okoliša, kako je utvrđeno u relevantnom zakonodavstvu Unije, kao što je Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , kao i u području primjene Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije;

poboljšanje smjernica i preporuka te osiguravanje učinkovitih, odvraćajućih i razmjernih sankcija, uključujući novčane kazne, za smanjenje rizika od nepoštivanja prava u području okoliša, uključujući u pogledu nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kaznenih djela u vezi s otpadom i nezakonite sječe, kao i povećanje djelovanja u području odgovornosti za okoliš i odgovora na neusklađenost te jačanje tužiteljske i pravosudne suradnje u području kaznenog progona i izvršavanja zakonodavstva protiv kaznenih djela protiv okoliša, kako je utvrđeno u relevantnom zakonodavstvu Unije, kao što je Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

1a

, kao i u području primjene Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije;

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ab (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | dati prednost provedbi prava Unije u području okoliša u područjima u kojima je ona nedostatna uz brzo i sustavno praćenje postupaka zbog povrede propisa, među ostalim osiguravanjem dostatnih financijskih sredstava i ljudskih resursa za tu svrhu kako na razini Unije tako i na razini država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

dati prednost provedbi prava Unije u području okoliša u područjima u kojima je ona nedostatna uz brzo i sustavno praćenje postupaka zbog povrede propisa, među ostalim osiguravanjem dostatnih financijskih sredstava i ljudskih resursa za tu svrhu kako na razini Unije tako i na razini država članica;

dati prednost provedbi prava Unije u području okoliša u područjima u kojima je ona nedostatna uz brzo i sustavno praćenje postupaka zbog povrede propisa, među ostalim osiguravanjem dostatnih financijskih sredstava i ljudskih resursa za tu svrhu kako na razini Unije tako i na razini država članica;

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 1.

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  tako da oni
  i njihova provedba
  ne naštete nijednom od
  prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  tako da oni
  i njihova provedba
  ne naštete nijednom od
  prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2.,

tako da oni

ne naštete nijednom od

| — | uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2.
  , kao i ciljeva održivog razvoja,
  u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , kao i u relevantnim međunarodnim sporazumima koje je sklopila Unija, kako bi se osiguralo da te strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programi, ulaganja, projekti i sporazumi
  te njihova provedba
  , tamo gdje je to moguće pridonose,
  prioritetnim ciljevima iz članka 2.
  stavka 1. i stavka 2. i ne nanose štetu, među ostalim u skladu s člankom 17. Uredbe o taksonomiji
  ; |
| --- | --- |

—

uključivanjem prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2.
  , kao i ciljeva održivog razvoja,
  u sve relevantne strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programe, ulaganja i projekte na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , kao i u relevantnim međunarodnim sporazumima koje je sklopila Unija, kako bi se osiguralo da te strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programi, ulaganja, projekti i sporazumi
  te njihova provedba
  , tamo gdje je to moguće pridonose,
  prioritetnim ciljevima iz članka 2.
  stavka 1. i stavka 2. i ne nanose štetu, među ostalim u skladu s člankom 17. Uredbe o taksonomiji
  ;

, kao i ciljeva održivog razvoja,

, kao i u relevantnim međunarodnim sporazumima koje je sklopila Unija, kako bi se osiguralo da te strategije, zakonodavne i nezakonodavne inicijative, programi, ulaganja, projekti i sporazumi

, tamo gdje je to moguće pridonose,

stavka 1. i stavka 2. i ne nanose štetu, među ostalim u skladu s člankom 17. Uredbe o taksonomiji

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pažljivim obraćanjem pozornosti
  na sinergije i potencijalne kompromise između
  gospodarskih
  , ekoloških
  i
  socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo
  ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane
  , stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pažljivim obraćanjem pozornosti
  na sinergije i potencijalne kompromise između
  gospodarskih
  , ekoloških
  i
  socijalnih ciljeva kako bi se osiguralo održivo
  ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane
  , stanovanja i mobilnosti tako da nitko nije zapostavljen,

pažljivim obraćanjem pozornosti

gospodarskih

i

ispunjavanje potreba građana u pogledu prehrane

| — | sustavnim i sveobuhvatnim ocjenjivanjem
  sinergije i potencijalnih kompromisa između ekoloških, socijalnih i gospodarskih ciljeva
  za sve inicijative kako bi se postiglo da se na održiv način, kojim se nitko ne zapostavlja, postigne dobrobit, a posebno pravo ljudi na zdrav okoliš i potrebu za njime te cjenovno pristupačna visokokvalitetna i dostupna voda, hrana, stanovanje, energija, zdravstvena skrb; |
| --- | --- |

—

sustavnim i sveobuhvatnim ocjenjivanjem
  sinergije i potencijalnih kompromisa između ekoloških, socijalnih i gospodarskih ciljeva
  za sve inicijative kako bi se postiglo da se na održiv način, kojim se nitko ne zapostavlja, postigne dobrobit, a posebno pravo ljudi na zdrav okoliš i potrebu za njime te cjenovno pristupačna visokokvalitetna i dostupna voda, hrana, stanovanje, energija, zdravstvena skrb;

sustavnim i sveobuhvatnim ocjenjivanjem

za sve inicijative kako bi se postiglo da se na održiv način, kojim se nitko ne zapostavlja, postigne dobrobit, a posebno pravo ljudi na zdrav okoliš i potrebu za njime te cjenovno pristupačna visokokvalitetna i dostupna voda, hrana, stanovanje, energija, zdravstvena skrb;

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | zauzimanjem pristupa „vođenja održivošću” u smjernicama i paketu instrumenata za bolju regulativu, među ostalim integriranjem i operacionalizacijom načela „nenanošenja znatne štete” kako je navedeno u članku 17. Uredbe o taksonomiji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

zauzimanjem pristupa „vođenja održivošću” u smjernicama i paketu instrumenata za bolju regulativu, među ostalim integriranjem i operacionalizacijom načela „nenanošenja znatne štete” kako je navedeno u članku 17. Uredbe o taksonomiji;

zauzimanjem pristupa „vođenja održivošću” u smjernicama i paketu instrumenata za bolju regulativu, među ostalim integriranjem i operacionalizacijom načela „nenanošenja znatne štete” kako je navedeno u članku 17. Uredbe o taksonomiji;

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.b (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | osiguravanjem dosljednosti mjera i politika Unije, uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje Unije i proračun Unije, kao i nacionalnih ili regionalnih planova koji se odnose na provedbu zakonodavstva Unije koje države članice podnose Komisiji, s prioritetnim ciljevima iz članka 2. stavaka 1. i 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

osiguravanjem dosljednosti mjera i politika Unije, uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje Unije i proračun Unije, kao i nacionalnih ili regionalnih planova koji se odnose na provedbu zakonodavstva Unije koje države članice podnose Komisiji, s prioritetnim ciljevima iz članka 2. stavaka 1. i 2.;

osiguravanjem dosljednosti mjera i politika Unije, uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje Unije i proračun Unije, kao i nacionalnih ili regionalnih planova koji se odnose na provedbu zakonodavstva Unije koje države članice podnose Komisiji, s prioritetnim ciljevima iz članka 2. stavaka 1. i 2.;

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 4.

Članak 3. – stavak 1. – točka b – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima
  se uzimaju u obzir predviđeni
  utjecaji na okoliš i klimu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima
  se uzimaju u obzir predviđeni
  utjecaji na okoliš i klimu;

se uzimaju u obzir predviđeni

| — | redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom
  sveobuhvatnih
  procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog
  i transparentnog
  savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima
  se uzima u obzir čitavi opseg neposrednih i dugoročnih
  utjecaja na okoliš i klimu
  , uključujući njihove kumulativne učinke, kao i troškove djelovanja i nedjelovanja
  ; |
| --- | --- |

—

redovitim evaluacijama postojećih politika i pripremom
  sveobuhvatnih
  procjena učinka novih inicijativa na temelju opsežnog
  i transparentnog
  savjetovanja nakon postupaka koji su odgovorni, uključivi, dobro utemeljeni i jednostavni za provedbu te u kojima
  se uzima u obzir čitavi opseg neposrednih i dugoročnih
  utjecaja na okoliš i klimu
  , uključujući njihove kumulativne učinke, kao i troškove djelovanja i nedjelovanja
  ;

sveobuhvatnih

i transparentnog

se uzima u obzir čitavi opseg neposrednih i dugoročnih

, uključujući njihove kumulativne učinke, kao i troškove djelovanja i nedjelovanja

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka c

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | djelotvorno integrirati pitanja ekološke
  i klimatske održivosti
  u europski semestar gospodarskog upravljanja, uključujući nacionalne programe reformi te nacionalne planove oporavka i otpornosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

djelotvorno integrirati pitanja ekološke
  i klimatske održivosti
  u europski semestar gospodarskog upravljanja, uključujući nacionalne programe reformi te nacionalne planove oporavka i otpornosti;

i klimatske održivosti

| (c) | djelotvorno integrirati
  ciljeve održivog razvoja, kao i klimatske,
  ekološke,
  uključujući biološku raznolikost, i socijalne ciljeve
  u europski semestar gospodarskog upravljanja
  , ne dovodeći u pitanje njegovu izvornu svrhu,
  uključujući
  preporuke za pojedine zemlje,
  nacionalne programe reformi te nacionalne planove oporavka i otpornosti
  kako bi se državama članicama pružile analize i dodatni indikatori
  ; |
| --- | --- |

(c)

djelotvorno integrirati
  ciljeve održivog razvoja, kao i klimatske,
  ekološke,
  uključujući biološku raznolikost, i socijalne ciljeve
  u europski semestar gospodarskog upravljanja
  , ne dovodeći u pitanje njegovu izvornu svrhu,
  uključujući
  preporuke za pojedine zemlje,
  nacionalne programe reformi te nacionalne planove oporavka i otpornosti
  kako bi se državama članicama pružile analize i dodatni indikatori
  ;

ciljeve održivog razvoja, kao i klimatske,

uključujući biološku raznolikost, i socijalne ciljeve

, ne dovodeći u pitanje njegovu izvornu svrhu,

preporuke za pojedine zemlje,

kako bi se državama članicama pružile analize i dodatni indikatori

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | uspostaviti sveobuhvatni okvir Unije za mjerenje i utvrđivanje napretka u pogledu održive ekonomije dobrobiti, usklađen s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom i Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti, ne dovodeći u pitanje europski semestar, i kojim se pomaže u usmjeravanju razvoja i koordinacije novih i postojećih politika i inicijativa, uz istodobno uključivanje prijelaza na održivu ekonomiju dobrobiti u kojoj se rast regenerira u političke prioritete Unije i godišnje programiranje, kao i u smjernice i paket instrumenata za bolju regulativu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

uspostaviti sveobuhvatni okvir Unije za mjerenje i utvrđivanje napretka u pogledu održive ekonomije dobrobiti, usklađen s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom i Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti, ne dovodeći u pitanje europski semestar, i kojim se pomaže u usmjeravanju razvoja i koordinacije novih i postojećih politika i inicijativa, uz istodobno uključivanje prijelaza na održivu ekonomiju dobrobiti u kojoj se rast regenerira u političke prioritete Unije i godišnje programiranje, kao i u smjernice i paket instrumenata za bolju regulativu;

uspostaviti sveobuhvatni okvir Unije za mjerenje i utvrđivanje napretka u pogledu održive ekonomije dobrobiti, usklađen s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom i Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti, ne dovodeći u pitanje europski semestar, i kojim se pomaže u usmjeravanju razvoja i koordinacije novih i postojećih politika i inicijativa, uz istodobno uključivanje prijelaza na održivu ekonomiju dobrobiti u kojoj se rast regenerira u političke prioritete Unije i godišnje programiranje, kao i u smjernice i paket instrumenata za bolju regulativu;

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka d

Članak 3. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

mobilizirati održiva ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini;

| (d) | mobilizirati
  i zajamčiti dostatnu razinu
  održivih ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini
  , u skladu sa strategijom održivog financiranja Unije, uključujući mjere utvrđene Uredbom o taksonomiji i njezinim načelom „nenanošenja znatne štete”, te s obzirom na potencijal tih mjera za otvaranje radnih mjesta, osiguravanje dugoročne konkurentnosti Unije i povećanje otpornosti gospodarstva i društva Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

mobilizirati
  i zajamčiti dostatnu razinu
  održivih ulaganja iz javnih i privatnih izvora, uključujući sredstva i instrumente dostupne u okviru proračuna Unije, putem Europske investicijske banke i na nacionalnoj razini
  , u skladu sa strategijom održivog financiranja Unije, uključujući mjere utvrđene Uredbom o taksonomiji i njezinim načelom „nenanošenja znatne štete”, te s obzirom na potencijal tih mjera za otvaranje radnih mjesta, osiguravanje dugoročne konkurentnosti Unije i povećanje otpornosti gospodarstva i društva Unije
  ;

i zajamčiti dostatnu razinu

, u skladu sa strategijom održivog financiranja Unije, uključujući mjere utvrđene Uredbom o taksonomiji i njezinim načelom „nenanošenja znatne štete”, te s obzirom na potencijal tih mjera za otvaranje radnih mjesta, osiguravanje dugoročne konkurentnosti Unije i povećanje otpornosti gospodarstva i društva Unije

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka e

Članak 3. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | postupno ukidati poticaje
  štetne za okoliš
  na razini Unije
  i
  na nacionalnoj razini
  , ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

postupno ukidati poticaje
  štetne za okoliš
  na razini Unije
  i
  na nacionalnoj razini
  , ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala
  ;

štetne za okoliš

i

, ostvarivati najveću moguću korist od instrumenata koji se temelje na tržištu i zelenih proračunskih instrumenata, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u razvoju standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala

| (e) | postupno ukidanje
  svih izravnih i neizravnih
  subvencija
  za fosilna goriva
  na razini Unije te na
  nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
  razini bez odgode,
  a najkasnije do 2025.
  ; |
| --- | --- |

(e)

postupno ukidanje
  svih izravnih i neizravnih
  subvencija
  za fosilna goriva
  na razini Unije te na
  nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
  razini bez odgode,
  a najkasnije do 2025.
  ;

svih izravnih i neizravnih

za fosilna goriva

nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj

a najkasnije do 2025.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | postupno ukidanje svih izravnih i neizravnih subvencija štetnih za okoliš osim za fosilna goriva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini bez odgode, a najkasnije do 2027.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

postupno ukidanje svih izravnih i neizravnih subvencija štetnih za okoliš osim za fosilna goriva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini bez odgode, a najkasnije do 2027.;

postupno ukidanje svih izravnih i neizravnih subvencija štetnih za okoliš osim za fosilna goriva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini bez odgode, a najkasnije do 2027.;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka eb (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | ostvarivati najveću moguću korist od ekoloških poreza i instrumenata koji se temelje na tržištu, kao i zelenih proračunskih i financijskih instrumenata i ekološki pozitivnih poticaja, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u primjeni standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala, pod uvjetom da to ne zamjenjuje ciljeve i mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova ili zaštitu biološke raznolikosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

ostvarivati najveću moguću korist od ekoloških poreza i instrumenata koji se temelje na tržištu, kao i zelenih proračunskih i financijskih instrumenata i ekološki pozitivnih poticaja, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u primjeni standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala, pod uvjetom da to ne zamjenjuje ciljeve i mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova ili zaštitu biološke raznolikosti;

ostvarivati najveću moguću korist od ekoloških poreza i instrumenata koji se temelje na tržištu, kao i zelenih proračunskih i financijskih instrumenata i ekološki pozitivnih poticaja, uključujući one koji su potrebni za osiguravanje socijalno pravedne tranzicije, te podupirati poduzeća i druge dionike u primjeni standardizirane prakse za računovodstvo prirodnoga kapitala, pod uvjetom da to ne zamjenjuje ciljeve i mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova ili zaštitu biološke raznolikosti;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ec (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | ulagati u zaštitu i obnovu biološke raznolikosti u skladu s minimalnim godišnjim ciljevima potrošnje dogovorenima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. (7,5  % 2024. i 10 % 2026. i 2027.) s namjerom postupnog povećanja tih ciljeva u okviru sljedećeg VFO-a te u skladu s ciljevima financiranja iz strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030., koja se prati s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije kojom se uzimaju u obzir kriteriji taksonomije Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ec)

(ec)

ulagati u zaštitu i obnovu biološke raznolikosti u skladu s minimalnim godišnjim ciljevima potrošnje dogovorenima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. (7,5  % 2024. i 10 % 2026. i 2027.) s namjerom postupnog povećanja tih ciljeva u okviru sljedećeg VFO-a te u skladu s ciljevima financiranja iz strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030., koja se prati s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije kojom se uzimaju u obzir kriteriji taksonomije Unije;

ulagati u zaštitu i obnovu biološke raznolikosti u skladu s minimalnim godišnjim ciljevima potrošnje dogovorenima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. (7,5  % 2024. i 10 % 2026. i 2027.) s namjerom postupnog povećanja tih ciljeva u okviru sljedećeg VFO-a te u skladu s ciljevima financiranja iz strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030., koja se prati s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije kojom se uzimaju u obzir kriteriji taksonomije Unije;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ed (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ed (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ed) | osigurati djelotvorno uključivanje klimatskih pitanja i biološke raznolikosti te provjere proračuna Unije i nacionalnih proračuna, kao i dosljednosti između financiranja u području klime i biološke raznolikosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ed)

(ed)

osigurati djelotvorno uključivanje klimatskih pitanja i biološke raznolikosti te provjere proračuna Unije i nacionalnih proračuna, kao i dosljednosti između financiranja u području klime i biološke raznolikosti;

osigurati djelotvorno uključivanje klimatskih pitanja i biološke raznolikosti te provjere proračuna Unije i nacionalnih proračuna, kao i dosljednosti između financiranja u području klime i biološke raznolikosti;

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ee (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ee (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ee) | brinuti se o tome da se mjere poduzete za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš provode na socijalno pravedan i uključiv način, čime se doprinosi europskom stupu socijalnih prava te učinkovito rješavaju i smanjuju socijalne nejednakosti, uključujući rodnu neravnopravnost, koje potencijalno proizlaze iz učinaka i politika povezanih s klimom i okolišem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ee)

(ee)

brinuti se o tome da se mjere poduzete za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš provode na socijalno pravedan i uključiv način, čime se doprinosi europskom stupu socijalnih prava te učinkovito rješavaju i smanjuju socijalne nejednakosti, uključujući rodnu neravnopravnost, koje potencijalno proizlaze iz učinaka i politika povezanih s klimom i okolišem;

brinuti se o tome da se mjere poduzete za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš provode na socijalno pravedan i uključiv način, čime se doprinosi europskom stupu socijalnih prava te učinkovito rješavaju i smanjuju socijalne nejednakosti, uključujući rodnu neravnopravnost, koje potencijalno proizlaze iz učinaka i politika povezanih s klimom i okolišem;

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ef (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ef (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ef) | uključivati rodno osviještenu politiku u čitavi Osmi program djelovanja za okoliš, među ostalim provođenjem procjena učinka s obzirom na spol i rodno osviještene mjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ef)

(ef)

uključivati rodno osviještenu politiku u čitavi Osmi program djelovanja za okoliš, među ostalim provođenjem procjena učinka s obzirom na spol i rodno osviještene mjere;

uključivati rodno osviještenu politiku u čitavi Osmi program djelovanja za okoliš, među ostalim provođenjem procjena učinka s obzirom na spol i rodno osviještene mjere;

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka f

Članak 3. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

osiguravati da se politike i djelovanje u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima te jačati baze znanja o okolišu i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava;

| (f) | osiguravati da se politike i djelovanje
  na razini Unije, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima
  i tehnologijama
  te jačati baze znanja o okolišu
  , uključujući autohtono i lokalno znanje,
  i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina
  , osposobljavanje i ponovno osposobljavanje
  i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava; |
| --- | --- |

(f)

osiguravati da se politike i djelovanje
  na razini Unije, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  u području okoliša temelje na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima
  i tehnologijama
  te jačati baze znanja o okolišu
  , uključujući autohtono i lokalno znanje,
  i povećavati njihovu upotrebu, među ostalim kroz istraživanja, inovacije, poticanje zelenih vještina
  , osposobljavanje i ponovno osposobljavanje
  i daljnje jačanje računovodstva okoliša i ekosustava;

na razini Unije, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini

i tehnologijama

, uključujući autohtono i lokalno znanje,

, osposobljavanje i ponovno osposobljavanje

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | izgrađivati baze znanstvenih spoznaja o sposobnosti različitih ekosustava da djeluju kao ponori i zalihe stakleničkih plinova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

izgrađivati baze znanstvenih spoznaja o sposobnosti različitih ekosustava da djeluju kao ponori i zalihe stakleničkih plinova;

izgrađivati baze znanstvenih spoznaja o sposobnosti različitih ekosustava da djeluju kao ponori i zalihe stakleničkih plinova;

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fb (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | uspostaviti bazu znanja o zahtjevima za sustavne promjene, uključujući o tome kako utvrditi, mjeriti i ocijeniti učinke, među ostalim, točaka premošćivanja, lanaca povratnih informacija, ovisnosti, međuovisnosti i prepreka temeljnim promjenama u okolišnim i socioekonomskim sustavima te o tome kako prijeći s izdvojenog i sektorskog fokusa na sustavni pristup usklađenosti politika, kao i o tome kako spriječiti ili ublažiti negativne društvene, gospodarske i okolišne posljedice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fb)

(fb)

uspostaviti bazu znanja o zahtjevima za sustavne promjene, uključujući o tome kako utvrditi, mjeriti i ocijeniti učinke, među ostalim, točaka premošćivanja, lanaca povratnih informacija, ovisnosti, međuovisnosti i prepreka temeljnim promjenama u okolišnim i socioekonomskim sustavima te o tome kako prijeći s izdvojenog i sektorskog fokusa na sustavni pristup usklađenosti politika, kao i o tome kako spriječiti ili ublažiti negativne društvene, gospodarske i okolišne posljedice;

uspostaviti bazu znanja o zahtjevima za sustavne promjene, uključujući o tome kako utvrditi, mjeriti i ocijeniti učinke, među ostalim, točaka premošćivanja, lanaca povratnih informacija, ovisnosti, međuovisnosti i prepreka temeljnim promjenama u okolišnim i socioekonomskim sustavima te o tome kako prijeći s izdvojenog i sektorskog fokusa na sustavni pristup usklađenosti politika, kao i o tome kako spriječiti ili ublažiti negativne društvene, gospodarske i okolišne posljedice;

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fc (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fc) | ukloniti nedostatke i optimizirati relevantne skupove pokazatelja koji se, među ostalim, odnose na sustavne promjene, granice planeta, okolišni otisak Unije, među ostalim u odnosu na sustave proizvodnje i potrošnje, upravljanje, održivo financiranje i nejednakosti, te osigurati usporedivosti tih skupova pokazatelja na svim razinama donošenja politika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fc)

(fc)

ukloniti nedostatke i optimizirati relevantne skupove pokazatelja koji se, među ostalim, odnose na sustavne promjene, granice planeta, okolišni otisak Unije, među ostalim u odnosu na sustave proizvodnje i potrošnje, upravljanje, održivo financiranje i nejednakosti, te osigurati usporedivosti tih skupova pokazatelja na svim razinama donošenja politika;

ukloniti nedostatke i optimizirati relevantne skupove pokazatelja koji se, među ostalim, odnose na sustavne promjene, granice planeta, okolišni otisak Unije, među ostalim u odnosu na sustave proizvodnje i potrošnje, upravljanje, održivo financiranje i nejednakosti, te osigurati usporedivosti tih skupova pokazatelja na svim razinama donošenja politika;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fd (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fd) | osigurati puno sudjelovanje i suradnju s regionalnim i lokalnim vlastima u svim dimenzijama oblikovanja politika u području okoliša s pomoću suradničkog i višedioničkog pristupa i osigurati da lokalne i regionalne zajednice imaju odgovarajuća sredstva za provedbu na terenu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fd)

(fd)

osigurati puno sudjelovanje i suradnju s regionalnim i lokalnim vlastima u svim dimenzijama oblikovanja politika u području okoliša s pomoću suradničkog i višedioničkog pristupa i osigurati da lokalne i regionalne zajednice imaju odgovarajuća sredstva za provedbu na terenu;

osigurati puno sudjelovanje i suradnju s regionalnim i lokalnim vlastima u svim dimenzijama oblikovanja politika u području okoliša s pomoću suradničkog i višedioničkog pristupa i osigurati da lokalne i regionalne zajednice imaju odgovarajuća sredstva za provedbu na terenu;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fe (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fe (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fe) | jačati suradnju između svih institucija Unije o klimatskoj i okolišnoj politici, uključujući između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmotriti načine kako poboljšati dijalog i objedinjavanje informacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fe)

(fe)

jačati suradnju između svih institucija Unije o klimatskoj i okolišnoj politici, uključujući između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmotriti načine kako poboljšati dijalog i objedinjavanje informacija;

jačati suradnju između svih institucija Unije o klimatskoj i okolišnoj politici, uključujući između Europske komisije i Odbora regija u okviru Tehničke platforme za suradnju u području okoliša i razmotriti načine kako poboljšati dijalog i objedinjavanje informacija;

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ff (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ff (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ff) | potpuno poštovati i jamčiti primjenu načela predostrožnosti, kao i načela preventivnog djelovanja prema kojem će se šteta nanesena okolišu ponajprije popravljati na samom izvoru te će onečišćivač snositi štetu, u skladu s člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ff)

(ff)

potpuno poštovati i jamčiti primjenu načela predostrožnosti, kao i načela preventivnog djelovanja prema kojem će se šteta nanesena okolišu ponajprije popravljati na samom izvoru te će onečišćivač snositi štetu, u skladu s člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

potpuno poštovati i jamčiti primjenu načela predostrožnosti, kao i načela preventivnog djelovanja prema kojem će se šteta nanesena okolišu ponajprije popravljati na samom izvoru te će onečišćivač snositi štetu, u skladu s člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fg (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fg (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fg) | riješiti problem degradacije zemljišta i uspostaviti pravni okvira na razini Unije za zaštitu i održivo korištenje tla, koji uključuje usklađene pokazatelje i metodologiju praćenja i izvješćivanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fg)

(fg)

riješiti problem degradacije zemljišta i uspostaviti pravni okvira na razini Unije za zaštitu i održivo korištenje tla, koji uključuje usklađene pokazatelje i metodologiju praćenja i izvješćivanja;

riješiti problem degradacije zemljišta i uspostaviti pravni okvira na razini Unije za zaštitu i održivo korištenje tla, koji uključuje usklađene pokazatelje i metodologiju praćenja i izvješćivanja;

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fh (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fh (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fh) | transformirati prehrambeni sustav, među ostalim putem zajedničke poljoprivredne politike, da bi se uskladio s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš kako bi se njime, među ostalim, pridonijelo zaštiti i obnovi biološke raznolikosti u Uniji i izvan nje, minimizirali kemijski i antibiotski izvori te izvori iz sirovina koji se temelje na fosilnim gorivima te osigurala visoka razina dobrobiti životinja uz istodobno osiguravanje pravedne tranzicije za uključene dionike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fh)

(fh)

transformirati prehrambeni sustav, među ostalim putem zajedničke poljoprivredne politike, da bi se uskladio s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš kako bi se njime, među ostalim, pridonijelo zaštiti i obnovi biološke raznolikosti u Uniji i izvan nje, minimizirali kemijski i antibiotski izvori te izvori iz sirovina koji se temelje na fosilnim gorivima te osigurala visoka razina dobrobiti životinja uz istodobno osiguravanje pravedne tranzicije za uključene dionike;

transformirati prehrambeni sustav, među ostalim putem zajedničke poljoprivredne politike, da bi se uskladio s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš kako bi se njime, među ostalim, pridonijelo zaštiti i obnovi biološke raznolikosti u Uniji i izvan nje, minimizirali kemijski i antibiotski izvori te izvori iz sirovina koji se temelje na fosilnim gorivima te osigurala visoka razina dobrobiti životinja uz istodobno osiguravanje pravedne tranzicije za uključene dionike;

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fi (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fi (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fi) | promicati globalno postupno ukidanje pesticida koji nisu odobreni u Uniji i obvezu jamčenja da se pesticidi koji nisu odobreni za upotrebu u Uniji ne izvoze izvan Unije kako bi se osigurali jednaki uvjeti i dosljednost između unutarnjih i vanjskih politika Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fi)

(fi)

promicati globalno postupno ukidanje pesticida koji nisu odobreni u Uniji i obvezu jamčenja da se pesticidi koji nisu odobreni za upotrebu u Uniji ne izvoze izvan Unije kako bi se osigurali jednaki uvjeti i dosljednost između unutarnjih i vanjskih politika Unije;

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka fj (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fj (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fj) | brzo zamijeniti tvari koje izazivaju veliku zabrinutost i druge opasne kemikalije, uključujući endokrine disruptore, vrlo postojane kemikalije, neurotoksične i imunotoksične tvari, te uhvatiti se u koštac s kombiniranim učinkom kemikalija, nanooblika tvari i izloženosti opasnim kemikalijama iz proizvoda, procijeniti njihov utjecaj na zdravlje i okoliš, uključujući klimu i biološku raznolikost, uz istodobno promicanje veće upotrebe i cjenovne pristupačnosti sigurnih alternativa te jačanje i koordiniranje napora za promicanje razvoja i validacije alternativa ispitivanju na životinjama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fj)

(fj)

brzo zamijeniti tvari koje izazivaju veliku zabrinutost i druge opasne kemikalije, uključujući endokrine disruptore, vrlo postojane kemikalije, neurotoksične i imunotoksične tvari, te uhvatiti se u koštac s kombiniranim učinkom kemikalija, nanooblika tvari i izloženosti opasnim kemikalijama iz proizvoda, procijeniti njihov utjecaj na zdravlje i okoliš, uključujući klimu i biološku raznolikost, uz istodobno promicanje veće upotrebe i cjenovne pristupačnosti sigurnih alternativa te jačanje i koordiniranje napora za promicanje razvoja i validacije alternativa ispitivanju na životinjama;

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka g

Članak 3. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | iskorištavati potencijal digitalnih i podatkovnih tehnologija za potporu politici u području okoliša uz
  svođenje njihova
  ekološkog otiska
  na najmanju moguću mjeru
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

iskorištavati potencijal digitalnih i podatkovnih tehnologija za potporu politici u području okoliša uz
  svođenje njihova
  ekološkog otiska
  na najmanju moguću mjeru
  ;

svođenje njihova

na najmanju moguću mjeru

| (g) | iskorištavati potencijal digitalnih i podatkovnih tehnologija za potporu politici u području okoliša
  , uključujući pružanjem podataka u realnom remenom i informacija o stanju ekosustava,
  uz
  sve veće napore za svođenje
  ekološkog otiska
  na najmanju moguću mjeru za te tehnologije te jamčenje transparentnost i javne odgovornosti za podatke i informacije
  ; |
| --- | --- |

(g)

iskorištavati potencijal digitalnih i podatkovnih tehnologija za potporu politici u području okoliša
  , uključujući pružanjem podataka u realnom remenom i informacija o stanju ekosustava,
  uz
  sve veće napore za svođenje
  ekološkog otiska
  na najmanju moguću mjeru za te tehnologije te jamčenje transparentnost i javne odgovornosti za podatke i informacije
  ;

, uključujući pružanjem podataka u realnom remenom i informacija o stanju ekosustava,

sve veće napore za svođenje

na najmanju moguću mjeru za te tehnologije te jamčenje transparentnost i javne odgovornosti za podatke i informacije

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ga (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | holistički potvrditi međusobnu povezanost zdravlja ljudi, zdravlja životinja i okoliša cjelovitim uključivanjem pristupa „Jedno zdravlje” u donošenje politika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

holistički potvrditi međusobnu povezanost zdravlja ljudi, zdravlja životinja i okoliša cjelovitim uključivanjem pristupa „Jedno zdravlje” u donošenje politika;

holistički potvrditi međusobnu povezanost zdravlja ljudi, zdravlja životinja i okoliša cjelovitim uključivanjem pristupa „Jedno zdravlje” u donošenje politika;

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka gb (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | prepoznati pravo na zdrav okoliš u Povelji o temeljnim pravima Europske unije i promicati slično pravo na međunarodnom planu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

prepoznati pravo na zdrav okoliš u Povelji o temeljnim pravima Europske unije i promicati slično pravo na međunarodnom planu;

prepoznati pravo na zdrav okoliš u Povelji o temeljnim pravima Europske unije i promicati slično pravo na međunarodnom planu;

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h

Članak 3. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | u potpunosti iskorištavati prirodna rješenja
  i socijalne inovacije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

u potpunosti iskorištavati prirodna rješenja
  i socijalne inovacije
  ;

i socijalne inovacije

| (h) | u potpunosti iskorištavati pristupe
  koji se temelje na ekosustavu i zelenoj infrastrukturi, uključujući
  prirodna rješenja
  , uz: |
| --- | --- |

(h)

u potpunosti iskorištavati pristupe
  koji se temelje na ekosustavu i zelenoj infrastrukturi, uključujući
  prirodna rješenja
  , uz:

koji se temelje na ekosustavu i zelenoj infrastrukturi, uključujući

, uz:

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 1. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | maksimalno povećati veze među ekosustavima i poticaje za obnovu te raditi na sinergijama između očuvanja biološke raznolikosti i ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

maksimalno povećati veze među ekosustavima i poticaje za obnovu te raditi na sinergijama između očuvanja biološke raznolikosti i ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama;

maksimalno povećati veze među ekosustavima i poticaje za obnovu te raditi na sinergijama između očuvanja biološke raznolikosti i ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 2. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 2. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | jamčiti da se njihovom provedbom poboljšavaju usluge i funkcije ekosustava, da se njima ne ugrožavaju bioraznolikost i cjelovitost ekosustava, da se njima ne zamjenjuju ili potkopavaju mjere poduzete za zaštitu bioraznolikosti ili brzo smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji, da se njima poštuje načelo predostrožnosti, da imaju jasne društvene dodatne koristi i da osiguravaju potpunu uključenost i suglasnost pogođenih autohtonih naroda i lokalnih zajednica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

jamčiti da se njihovom provedbom poboljšavaju usluge i funkcije ekosustava, da se njima ne ugrožavaju bioraznolikost i cjelovitost ekosustava, da se njima ne zamjenjuju ili potkopavaju mjere poduzete za zaštitu bioraznolikosti ili brzo smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji, da se njima poštuje načelo predostrožnosti, da imaju jasne društvene dodatne koristi i da osiguravaju potpunu uključenost i suglasnost pogođenih autohtonih naroda i lokalnih zajednica;

jamčiti da se njihovom provedbom poboljšavaju usluge i funkcije ekosustava, da se njima ne ugrožavaju bioraznolikost i cjelovitost ekosustava, da se njima ne zamjenjuju ili potkopavaju mjere poduzete za zaštitu bioraznolikosti ili brzo smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji, da se njima poštuje načelo predostrožnosti, da imaju jasne društvene dodatne koristi i da osiguravaju potpunu uključenost i suglasnost pogođenih autohtonih naroda i lokalnih zajednica;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 3. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 3. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | dalje razvijati metode praćenja, alate za evaluaciju i mjerljive pokazatelje za prirodna rješenja te izrađivati popis isključenih aktivnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

dalje razvijati metode praćenja, alate za evaluaciju i mjerljive pokazatelje za prirodna rješenja te izrađivati popis isključenih aktivnosti;

dalje razvijati metode praćenja, alate za evaluaciju i mjerljive pokazatelje za prirodna rješenja te izrađivati popis isključenih aktivnosti;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 4. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 4. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | jamčiti da se, ako se prirodna rješenja financiraju mehanizmima za neutralizaciju biološke raznolikosti, ti mehanizmi provode, prate, ocjenjuju i primjenjuju na odgovarajući način te da se njima u potpunosti uzimaju u obzir izravni, neizravni i kumulativni učinci, geografski i vremenski, uz istodobno strogo pridržavanje hijerarhije ublažavanja kojima se, među ostalim, osigurava da se neutraliziranje biološke raznolikosti može upotrijebiti samo kao krajnja mjera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

jamčiti da se, ako se prirodna rješenja financiraju mehanizmima za neutralizaciju biološke raznolikosti, ti mehanizmi provode, prate, ocjenjuju i primjenjuju na odgovarajući način te da se njima u potpunosti uzimaju u obzir izravni, neizravni i kumulativni učinci, geografski i vremenski, uz istodobno strogo pridržavanje hijerarhije ublažavanja kojima se, među ostalim, osigurava da se neutraliziranje biološke raznolikosti može upotrijebiti samo kao krajnja mjera;

jamčiti da se, ako se prirodna rješenja financiraju mehanizmima za neutralizaciju biološke raznolikosti, ti mehanizmi provode, prate, ocjenjuju i primjenjuju na odgovarajući način te da se njima u potpunosti uzimaju u obzir izravni, neizravni i kumulativni učinci, geografski i vremenski, uz istodobno strogo pridržavanje hijerarhije ublažavanja kojima se, među ostalim, osigurava da se neutraliziranje biološke raznolikosti može upotrijebiti samo kao krajnja mjera;

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 5. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 5. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | pobrinuti se za to da se informacije o tim mehanizmima objave na internetu ako se za financiranje nacionalnih vrijednosnih papira upotrebljavaju mehanizmi za neutralizaciju bioraznolikosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pobrinuti se za to da se informacije o tim mehanizmima objave na internetu ako se za financiranje nacionalnih vrijednosnih papira upotrebljavaju mehanizmi za neutralizaciju bioraznolikosti;

pobrinuti se za to da se informacije o tim mehanizmima objave na internetu ako se za financiranje nacionalnih vrijednosnih papira upotrebljavaju mehanizmi za neutralizaciju bioraznolikosti;

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 6. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka h – alineja 6. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | u potpunosti iskoristiti društvene inovacije i mjere koje predvodi zajednica kako bi se pojedincima, zajednicama i MSP-ovima omogućilo da poduzmu mjere za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u potpunosti iskoristiti društvene inovacije i mjere koje predvodi zajednica kako bi se pojedincima, zajednicama i MSP-ovima omogućilo da poduzmu mjere za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš;

u potpunosti iskoristiti društvene inovacije i mjere koje predvodi zajednica kako bi se pojedincima, zajednicama i MSP-ovima omogućilo da poduzmu mjere za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka i

Članak 3. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | djelotvorno primjenjivati visoke standarde za transparentnost, sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija) (35); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

djelotvorno primjenjivati visoke standarde za transparentnost, sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija) (35);

35

| (i) | djelotvorno primjenjivati visoke standarde za transparentnost, sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija) (35)

  na razini Unije i na razini država članica
  ; |
| --- | --- |

(i)

djelotvorno primjenjivati visoke standarde za transparentnost, sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija) (35)

  na razini Unije i na razini država članica
  ;

35

na razini Unije i na razini država članica

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka ja (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | promicati komunikacijske aktivnosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s ciljem podizanja svijesti o važnosti prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš te poticanja rasprave na svim razinama upravljanja i društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

promicati komunikacijske aktivnosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s ciljem podizanja svijesti o važnosti prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš te poticanja rasprave na svim razinama upravljanja i društva;

promicati komunikacijske aktivnosti na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s ciljem podizanja svijesti o važnosti prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš te poticanja rasprave na svim razinama upravljanja i društva;

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka jb (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka jb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (jb) | znatno smanjiti otisak materijala i potrošnje Unije kako bi ih se što prije svelo na granice planeta, među ostalim uvođenjem obvezujućih ciljeva Unije za znatno smanjenje otiska materijala i potrošnje Unije te obvezujućih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva za smanjenje upotrebe primarnih sirovina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(jb)

(jb)

znatno smanjiti otisak materijala i potrošnje Unije kako bi ih se što prije svelo na granice planeta, među ostalim uvođenjem obvezujućih ciljeva Unije za znatno smanjenje otiska materijala i potrošnje Unije te obvezujućih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva za smanjenje upotrebe primarnih sirovina;

znatno smanjiti otisak materijala i potrošnje Unije kako bi ih se što prije svelo na granice planeta, među ostalim uvođenjem obvezujućih ciljeva Unije za znatno smanjenje otiska materijala i potrošnje Unije te obvezujućih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva za smanjenje upotrebe primarnih sirovina;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 1.

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | suradnje s 
  partnerskim
  zemljama u vezi s djelovanjem u području klime i okoliša, poticanja i potpore partnerskim zemljama radi donošenja i provedbe pravila u tim područjima koja su jednako ambiciozna kao pravila Unije te osiguravanja da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište Unije budu u potpunosti u skladu s odgovarajućim zahtjevima Unije usklađenima s međunarodnim obvezama Unije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

suradnje s 
  partnerskim
  zemljama u vezi s djelovanjem u području klime i okoliša, poticanja i potpore partnerskim zemljama radi donošenja i provedbe pravila u tim područjima koja su jednako ambiciozna kao pravila Unije te osiguravanja da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište Unije budu u potpunosti u skladu s odgovarajućim zahtjevima Unije usklađenima s međunarodnim obvezama Unije,

partnerskim

| — | suradnje s 
  trećim
  zemljama u vezi s djelovanjem u području klime i okoliša, poticanja i potpore partnerskim zemljama radi donošenja i provedbe pravila u tim područjima koja su
  barem toliko
  ambiciozna kao i pravila Unije te osiguravanja da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište Unije
  ili se izvoze iz Unije
  budu u potpunosti u skladu s odgovarajućim zahtjevima Unije usklađenima s međunarodnim obvezama Unije; |
| --- | --- |

—

suradnje s 
  trećim
  zemljama u vezi s djelovanjem u području klime i okoliša, poticanja i potpore partnerskim zemljama radi donošenja i provedbe pravila u tim područjima koja su
  barem toliko
  ambiciozna kao i pravila Unije te osiguravanja da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište Unije
  ili se izvoze iz Unije
  budu u potpunosti u skladu s odgovarajućim zahtjevima Unije usklađenima s međunarodnim obvezama Unije;

trećim

barem toliko

ili se izvoze iz Unije

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 1.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | promicati održivo korporativno upravljanje i uspostaviti obvezne zahtjeva za dužnu pažnju na razini Unije te uzimati te zahtjeve u obzir pri vođenju trgovinske politike Unije, među ostalim u vezi s ratifikacijom sporazuma o trgovini i ulaganjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

promicati održivo korporativno upravljanje i uspostaviti obvezne zahtjeva za dužnu pažnju na razini Unije te uzimati te zahtjeve u obzir pri vođenju trgovinske politike Unije, među ostalim u vezi s ratifikacijom sporazuma o trgovini i ulaganjima;

promicati održivo korporativno upravljanje i uspostaviti obvezne zahtjeva za dužnu pažnju na razini Unije te uzimati te zahtjeve u obzir pri vođenju trgovinske politike Unije, među ostalim u vezi s ratifikacijom sporazuma o trgovini i ulaganjima;

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | jačanja suradnje s vladama, poduzećima i civilnim društvom u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi sklapanja partnerstava i saveza za zaštitu okoliša te promicanja suradnje u području okoliša
  u skupinama G7 i G20
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

jačanja suradnje s vladama, poduzećima i civilnim društvom u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi sklapanja partnerstava i saveza za zaštitu okoliša te promicanja suradnje u području okoliša
  u skupinama G7 i G20
  ,

u skupinama G7 i G20

| — | jačanja suradnje s vladama, poduzećima
  , socijalnim partnerima
  i civilnim društvom u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi sklapanja partnerstava i saveza za zaštitu okoliša te promicanja suradnje; |
| --- | --- |

—

jačanja suradnje s vladama, poduzećima
  , socijalnim partnerima
  i civilnim društvom u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi sklapanja partnerstava i saveza za zaštitu okoliša te promicanja suradnje;

, socijalnim partnerima

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 3.

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | jačanja provedbe
  Pariškog sporazuma, Konvencije o biološkoj raznolikosti i drugih multilateralnih sporazuma o okolišu koje su sklopili
  Unija i njezini partneri
  , uključujući povećanje transparentnosti i odgovornosti s obzirom na napredak u ispunjavanju obveza preuzetih na temelju tih sporazuma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

jačanja provedbe
  Pariškog sporazuma, Konvencije o biološkoj raznolikosti i drugih multilateralnih sporazuma o okolišu koje su sklopili
  Unija i njezini partneri
  , uključujući povećanje transparentnosti i odgovornosti s obzirom na napredak u ispunjavanju obveza preuzetih na temelju tih sporazuma;

jačanja provedbe

Unija i njezini partneri

| — | preuzimanja vodstva na međunarodnim forumima, među ostalim time što će Unija ostvariti ciljeve održivog razvoja kao i ciljeve utvrđene u
  Pariškom sporazumu, Konvenciji o biološkoj raznolikosti i drugim multilateralnim sporazumima o okolišu
  i poticanja trećih zemalja u istom cilju,
  uključujući povećanje transparentnosti i odgovornosti s obzirom na napredak u ispunjavanju obveza preuzetih na temelju tih sporazuma; |
| --- | --- |

—

preuzimanja vodstva na međunarodnim forumima, među ostalim time što će Unija ostvariti ciljeve održivog razvoja kao i ciljeve utvrđene u
  Pariškom sporazumu, Konvenciji o biološkoj raznolikosti i drugim multilateralnim sporazumima o okolišu
  i poticanja trećih zemalja u istom cilju,
  uključujući povećanje transparentnosti i odgovornosti s obzirom na napredak u ispunjavanju obveza preuzetih na temelju tih sporazuma;

preuzimanja vodstva na međunarodnim forumima, među ostalim time što će Unija ostvariti ciljeve održivog razvoja kao i ciljeve utvrđene u

i poticanja trećih zemalja u istom cilju,

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 5.

Članak 3. – stavak 1. – točka k – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | osiguravanja da se financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama promiče UN-ov Program do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

osiguravanja da se financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama promiče UN-ov Program do 2030.

| — | osiguravanja da se financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama promiče UN-ov Program do 2030.,
  Pariški sporazum i globalni okvir za razdoblje 2020. Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te da je u skladu s glavnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš
  . |
| --- | --- |

—

osiguravanja da se financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama promiče UN-ov Program do 2030.,
  Pariški sporazum i globalni okvir za razdoblje 2020. Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te da je u skladu s glavnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš
  .

Pariški sporazum i globalni okvir za razdoblje 2020. Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te da je u skladu s glavnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Kako bi se postigli uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa iz članka 1., Komisija poduzima sljedeće mjere: |
| | (a) | do 30. lipnja 2022. poboljšava i širi, a potom ažurira svoju postojeću javnu bazu podataka o odlukama o povredama kako bi se mjere koje su poduzele države članice i Komisija u vezi sa svim postupcima zbog povrede prava u području okoliša i klime mogle pratiti na jasan, razumljiv i pristupačan način; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Kako bi se postigli uvjeti koji omogućavaju postizanje prioritetnih ciljeva programa iz članka 1., Komisija poduzima sljedeće mjere:

(a)

(a)

do 30. lipnja 2022. poboljšava i širi, a potom ažurira svoju postojeću javnu bazu podataka o odlukama o povredama kako bi se mjere koje su poduzele države članice i Komisija u vezi sa svim postupcima zbog povrede prava u području okoliša i klime mogle pratiti na jasan, razumljiv i pristupačan način;

do 30. lipnja 2022. poboljšava i širi, a potom ažurira svoju postojeću javnu bazu podataka o odlukama o povredama kako bi se mjere koje su poduzele države članice i Komisija u vezi sa svim postupcima zbog povrede prava u području okoliša i klime mogle pratiti na jasan, razumljiv i pristupačan način;

| (b) | redovito ocjenjuje usklađenost mjera i politika Unije s glavnim ciljevima utvrđenima u članku 2. stavku 1. i stavku 2. i provodi takve procjene za nacrte i postojeće mjere i politike Unije; u slučaju utvrđivanja neusklađenosti, nacrt mjere ili politike usklađuje se s tim prioritetnim ciljevima prije objave ili se, u slučaju postojećih mjera i politika Unije, predlažu potrebne korektivne mjere; |
| --- | --- |

(b)

(b)

redovito ocjenjuje usklađenost mjera i politika Unije s glavnim ciljevima utvrđenima u članku 2. stavku 1. i stavku 2. i provodi takve procjene za nacrte i postojeće mjere i politike Unije; u slučaju utvrđivanja neusklađenosti, nacrt mjere ili politike usklađuje se s tim prioritetnim ciljevima prije objave ili se, u slučaju postojećih mjera i politika Unije, predlažu potrebne korektivne mjere;

redovito ocjenjuje usklađenost mjera i politika Unije s glavnim ciljevima utvrđenima u članku 2. stavku 1. i stavku 2. i provodi takve procjene za nacrte i postojeće mjere i politike Unije; u slučaju utvrđivanja neusklađenosti, nacrt mjere ili politike usklađuje se s tim prioritetnim ciljevima prije objave ili se, u slučaju postojećih mjera i politika Unije, predlažu potrebne korektivne mjere;

| (c) | razvija alat za procjenu dugoročnih učinaka nacrta i postojećih mjera i politika na okoliš i klimu, uključujući kumulativne učinke, kao i njihovih mogućih učinaka na društvene nejednakosti, uključujući nejednakost spolova, i trošak nedjelovanja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razvija alat za procjenu dugoročnih učinaka nacrta i postojećih mjera i politika na okoliš i klimu, uključujući kumulativne učinke, kao i njihovih mogućih učinaka na društvene nejednakosti, uključujući nejednakost spolova, i trošak nedjelovanja;

razvija alat za procjenu dugoročnih učinaka nacrta i postojećih mjera i politika na okoliš i klimu, uključujući kumulativne učinke, kao i njihovih mogućih učinaka na društvene nejednakosti, uključujući nejednakost spolova, i trošak nedjelovanja;

| (d) | u roku od osam tjedana od zaključenja javnog savjetovanja sustavno iznosi detaljne povratne informacije o odgovorima na savjetovanje s dionicima, uz naglašavanje doprinosa različitih vrsta dionika; |
| --- | --- |

(d)

(d)

u roku od osam tjedana od zaključenja javnog savjetovanja sustavno iznosi detaljne povratne informacije o odgovorima na savjetovanje s dionicima, uz naglašavanje doprinosa različitih vrsta dionika;

u roku od osam tjedana od zaključenja javnog savjetovanja sustavno iznosi detaljne povratne informacije o odgovorima na savjetovanje s dionicima, uz naglašavanje doprinosa različitih vrsta dionika;

| (e) | objavljuje procjene učinka odmah nakon njihova dovršetka, uključujući sve informacije upotrijebljene za donošenje zaključaka; |
| --- | --- |

(e)

(e)

objavljuje procjene učinka odmah nakon njihova dovršetka, uključujući sve informacije upotrijebljene za donošenje zaključaka;

objavljuje procjene učinka odmah nakon njihova dovršetka, uključujući sve informacije upotrijebljene za donošenje zaključaka;

| (f) | razvija pokazatelj za procjenu neusklađenosti između strukture proračuna država članica i scenarija usklađenog s Pariškim sporazumom za svaki od njihovih nacionalnih proračuna, čime bi se omogućile preporuke državama članicama o ulaganjima u borbu protiv klimatskih promjena koje su potrebne kako bi se postigao i nastavio smjer koji je potreban za osiguranje postizanja ciljeva Pariškog sporazuma i povezanih prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

(f)

(f)

razvija pokazatelj za procjenu neusklađenosti između strukture proračuna država članica i scenarija usklađenog s Pariškim sporazumom za svaki od njihovih nacionalnih proračuna, čime bi se omogućile preporuke državama članicama o ulaganjima u borbu protiv klimatskih promjena koje su potrebne kako bi se postigao i nastavio smjer koji je potreban za osiguranje postizanja ciljeva Pariškog sporazuma i povezanih prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš;

razvija pokazatelj za procjenu neusklađenosti između strukture proračuna država članica i scenarija usklađenog s Pariškim sporazumom za svaki od njihovih nacionalnih proračuna, čime bi se omogućile preporuke državama članicama o ulaganjima u borbu protiv klimatskih promjena koje su potrebne kako bi se postigao i nastavio smjer koji je potreban za osiguranje postizanja ciljeva Pariškog sporazuma i povezanih prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš;

| (g) | do 30. lipnja 2022. predstavlja izvješće u kojem se utvrđuju međusobne veze između različitih skupova indikatora, okvira za praćenje i postupaka koji su u upotrebi na razini Unije, a kojima se mjeri socijalni i gospodarski napredak te napredak u području okoliša, i u kojem se naglašava kako se ti okviri mogu pojednostavniti; na toj osnovi Komisija do 30. lipnja 2023., uz savjetovanje s Europskim parlamentom i Vijećem, utvrđuje sveobuhvatan popis pokazatelja koji se ne temelje samo na BDP-u, a koji će poslužiti kao smjernice i izvori informacija za oblikovanje budućih politika, ne dovodeći u pitanje europski semestar; |
| --- | --- |

(g)

(g)

do 30. lipnja 2022. predstavlja izvješće u kojem se utvrđuju međusobne veze između različitih skupova indikatora, okvira za praćenje i postupaka koji su u upotrebi na razini Unije, a kojima se mjeri socijalni i gospodarski napredak te napredak u području okoliša, i u kojem se naglašava kako se ti okviri mogu pojednostavniti; na toj osnovi Komisija do 30. lipnja 2023., uz savjetovanje s Europskim parlamentom i Vijećem, utvrđuje sveobuhvatan popis pokazatelja koji se ne temelje samo na BDP-u, a koji će poslužiti kao smjernice i izvori informacija za oblikovanje budućih politika, ne dovodeći u pitanje europski semestar;

do 30. lipnja 2022. predstavlja izvješće u kojem se utvrđuju međusobne veze između različitih skupova indikatora, okvira za praćenje i postupaka koji su u upotrebi na razini Unije, a kojima se mjeri socijalni i gospodarski napredak te napredak u području okoliša, i u kojem se naglašava kako se ti okviri mogu pojednostavniti; na toj osnovi Komisija do 30. lipnja 2023., uz savjetovanje s Europskim parlamentom i Vijećem, utvrđuje sveobuhvatan popis pokazatelja koji se ne temelje samo na BDP-u, a koji će poslužiti kao smjernice i izvori informacija za oblikovanje budućih politika, ne dovodeći u pitanje europski semestar;

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1.b (novi)

Članak 3. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kako bi se ostvario uvjet koji omogućava postizanje prioritetnih ciljeva programa utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (e), Komisija će do prosinca 2022. i na osnovi tekućeg rada, procijeniti koje su subvencije štetne za okoliš i izraditi smjernice za utvrđivanje takvih subvencija na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, te utvrditi moguće načine za njihovo ukidanje. Države članice svake godine prikupljaju informacije o postojanju subvencija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kao i o mjerama koje poduzimaju kako bi ih postupno ukinule. Države članice te informacije godišnje dostavljaju Komisiji. Komisija objedinjuje informacije u izvješće, razvrstano po državama članicama, koje se objavljuje najkasnije šest mjeseci nakon završetka referentne godine, pri čemu je prva referentna godina 2023. Komisija godišnje podnosi izvješće Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Kako bi se ostvario uvjet koji omogućava postizanje prioritetnih ciljeva programa utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (e), Komisija će do prosinca 2022. i na osnovi tekućeg rada, procijeniti koje su subvencije štetne za okoliš i izraditi smjernice za utvrđivanje takvih subvencija na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, te utvrditi moguće načine za njihovo ukidanje. Države članice svake godine prikupljaju informacije o postojanju subvencija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kao i o mjerama koje poduzimaju kako bi ih postupno ukinule. Države članice te informacije godišnje dostavljaju Komisiji. Komisija objedinjuje informacije u izvješće, razvrstano po državama članicama, koje se objavljuje najkasnije šest mjeseci nakon završetka referentne godine, pri čemu je prva referentna godina 2023. Komisija godišnje podnosi izvješće Europskom parlamentu.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Article 3 – paragraph 2

Article 3 – paragraph 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Za postizanje
  prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u urbanim i ruralnim područjima u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš. | 2.   
  Tijela javne vlasti na svim razinama surađuju s poduzećima, posebno s MSP-ovima, i socijalnim partnerima, civilnim društvom, građanima, zajednicama i drugim dionicima pri provedbi Osmog programa djelovanja za okoliš. Za ostvarenje
  prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u urbanim i ruralnim područjima
  i u najudaljenijim regijama
  u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Za postizanje
  prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u urbanim i ruralnim područjima u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš.

2.   
  Tijela javne vlasti na svim razinama surađuju s poduzećima, posebno s MSP-ovima, i socijalnim partnerima, civilnim društvom, građanima, zajednicama i drugim dionicima pri provedbi Osmog programa djelovanja za okoliš. Za ostvarenje
  prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš bit će potrebna široka potpora, uključujući građane, socijalne partnere i druge dionike, te će biti potrebno potaknuti suradnju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u urbanim i ruralnim područjima
  i u najudaljenijim regijama
  u razvoju i provedbi strategija, politika ili zakonodavstva povezanih s Osmim programom djelovanja za okoliš.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Nadležne institucije Unije i države članice odgovorne su za poduzimanje odgovarajućih mjera kako bi se osiguralo ostvarenje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 1. i 2. Mjere se poduzimaju vodeći računa o načelima dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Nadležne institucije Unije i države članice odgovorne su za poduzimanje odgovarajućih mjera kako bi se osiguralo ostvarenje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 1. i 2. Mjere se poduzimaju vodeći računa o načelima dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – naslov

Članak 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Okvir
  za praćenje | Pokazatelji,
  okvir
  za praćenje i upravljanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Okvir
  za praćenje

za praćenje

Pokazatelji,
  okvir
  za praćenje i upravljanje

Pokazatelji,

za praćenje i upravljanje

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  redovito
  procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3. | 1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  , ne dovodeći u pitanje njihovu neovisnost, na godišnjoj
  osnovi
  prati,
  procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete
  i mjere
  koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3.
  , kao i ukupni cilj postizanja sustave promjene
  .
  Komisija jamči da sve informacije koje su dobivene praćenjem, procjenom i izvješćivanjem budu javno dostupne i pristupačne, jamčeći tako učinkovito praćenje ostvarenog napretka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  redovito
  procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3.

1.   Komisija uz potporu Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  , ne dovodeći u pitanje njihovu neovisnost, na godišnjoj
  osnovi
  prati,
  procjenjuje i izvješćuje o napretku Unije i država članica s obzirom na postizanje prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2., uzimajući u obzir uvjete
  i mjere
  koji to omogućavaju, utvrđene u članku 3.
  , kao i ukupni cilj postizanja sustave promjene
  .
  Komisija jamči da sve informacije koje su dobivene praćenjem, procjenom i izvješćivanjem budu javno dostupne i pristupačne, jamčeći tako učinkovito praćenje ostvarenog napretka.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Nakon postupka savjetovanja sa svim relevantnim dionicima, Komisija do 31. prosinca 2021. predstavlja skup usklađenih glavnih podataka, uključujući jedinstvenu tablicu rezultata, za mjerenje napretka u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva iz članka 2. stavka 1. i 2., temeljeći se na postojećim okvirima i postupcima za praćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Nakon postupka savjetovanja sa svim relevantnim dionicima, Komisija do 31. prosinca 2021. predstavlja skup usklađenih glavnih podataka, uključujući jedinstvenu tablicu rezultata, za mjerenje napretka u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva iz članka 2. stavka 1. i 2., temeljeći se na postojećim okvirima i postupcima za praćenje.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Procjena iz stavka 1. uključuje informacije o sljedećem: |
| | — | napretku ostvarenom u pogledu promjene sustava koja je potrebna kako bi se postigli prioritetni ciljevi utvrđeni u članku 2. stavku 1. i 2. čim to dopusti okvir za praćenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Procjena iz stavka 1. uključuje informacije o sljedećem:

—

napretku ostvarenom u pogledu promjene sustava koja je potrebna kako bi se postigli prioritetni ciljevi utvrđeni u članku 2. stavku 1. i 2. čim to dopusti okvir za praćenje;

napretku ostvarenom u pogledu promjene sustava koja je potrebna kako bi se postigli prioritetni ciljevi utvrđeni u članku 2. stavku 1. i 2. čim to dopusti okvir za praćenje;

| — | napretku ostvarenom u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 1. i stavku 2.; |
| --- | --- |

—

napretku ostvarenom u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 1. i stavku 2.;

napretku ostvarenom u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 1. i stavku 2.;

| — | financiranju kojim se doprinosi ostvarivanju prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavcima 1. i 2., a prati se s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije; |
| --- | --- |

—

financiranju kojim se doprinosi ostvarivanju prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavcima 1. i 2., a prati se s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije;

financiranju kojim se doprinosi ostvarivanju prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavcima 1. i 2., a prati se s pomoću pouzdane, transparentne i sveobuhvatne metodologije;

| — | sredstvima za provedbu primijenjenima na razini Unije i nacionalnoj razini kojima se osigurava postizanje prioritetnih ciljeva te o njihovoj dostatnosti; i |
| --- | --- |

—

sredstvima za provedbu primijenjenima na razini Unije i nacionalnoj razini kojima se osigurava postizanje prioritetnih ciljeva te o njihovoj dostatnosti; i

sredstvima za provedbu primijenjenima na razini Unije i nacionalnoj razini kojima se osigurava postizanje prioritetnih ciljeva te o njihovoj dostatnosti; i

| — | preporukama i smjernicama za uklanjanje mogućih nedosljednosti. |
| --- | --- |

—

preporukama i smjernicama za uklanjanje mogućih nedosljednosti.

preporukama i smjernicama za uklanjanje mogućih nedosljednosti.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime. | 2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica
  , uključujući na regionalnoj i lokalnoj razini,
  i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav
  , s ciljem maksimalnog smanjenja administrativnog opterećenja
  . Ta je procjena
  u skladu i temelji se
  na postojećim okvirima i praksi za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime i ne dovodi ih u pitanje
  te se ona temelji na pouzdanoj metodologiji kojom se omogućuje mjerenje napretka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav. Tim se procjenama ne dovode u pitanje postojeći okviri i praksa za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime.

2.   Procjene iz stavka 1. odražavaju najnovija kretanja s obzirom na dostupnost i relevantnost podataka i pokazatelja, a temelje se na dostupnim podacima iz država članica
  , uključujući na regionalnoj i lokalnoj razini,
  i na razini Unije, posebno onima kojima upravljaju Europska agencija za okoliš i Europski statistički sustav
  , s ciljem maksimalnog smanjenja administrativnog opterećenja
  . Ta je procjena
  u skladu i temelji se
  na postojećim okvirima i praksi za praćenje, izvješćivanje i upravljanje koji obuhvaćaju politiku u području okoliša i klime i ne dovodi ih u pitanje
  te se ona temelji na pouzdanoj metodologiji kojom se omogućuje mjerenje napretka.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Europski parlament, Vijeće i Komisija na godišnjoj razini razmjenjuju stajališta o procjeni iz stavka 1. te u okviru godišnjeg programiranja Unije utvrđuju dodatne zakonodavne i nezakonodavne mjere i aktivnosti u slučaju da se napredak u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva smatra nedovoljnim ili kako bi se prevladale utvrđene prepreke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Europski parlament, Vijeće i Komisija na godišnjoj razini razmjenjuju stajališta o procjeni iz stavka 1. te u okviru godišnjeg programiranja Unije utvrđuju dodatne zakonodavne i nezakonodavne mjere i aktivnosti u slučaju da se napredak u pogledu postizanja prioritetnih ciljeva smatra nedovoljnim ili kako bi se prevladale utvrđene prepreke.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine: | 3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka
  , indikatora
  i znanja, posebice na sljedeće načine: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka i znanja, posebice na sljedeće načine:

3.   Europska agencija za okoliš i Europska agencija za kemikalije Komisiji pružaju potporu u unapređenju dostupnosti i relevantnosti podataka
  , indikatora
  i znanja, posebice na sljedeće načine:

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka a

Članak 4. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata;

| (a) | prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata,
  uz unaprjeđenje metodologija za prikupljanje i obradu podataka i razvoj usklađenih indikatora
  ; |
| --- | --- |

(a)

prikupljanjem, obradom i izvješćivanjem o dokazima i podacima upotrebom modernih digitalnih alata,
  uz unaprjeđenje metodologija za prikupljanje i obradu podataka i razvoj usklađenih indikatora
  ;

uz unaprjeđenje metodologija za prikupljanje i obradu podataka i razvoj usklađenih indikatora

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka aa (nova)

Članak 4. – stavak 3. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | jačanjem i pružanjem potpore osnovnom istraživanju, mapiranju i praćenju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

jačanjem i pružanjem potpore osnovnom istraživanju, mapiranju i praćenju;

jačanjem i pružanjem potpore osnovnom istraživanju, mapiranju i praćenju;

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka b

Članak 4. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju;

| (b) | procjenom potrebnih resursa i
  radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju
  , uključujući u pogledu mjerenja sustavne promjene
  ; |
| --- | --- |

(b)

procjenom potrebnih resursa i
  radom na uklanjanju nedostataka u pogledu relevantnih podataka o praćenju
  , uključujući u pogledu mjerenja sustavne promjene
  ;

procjenom potrebnih resursa i

, uključujući u pogledu mjerenja sustavne promjene

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka c

Članak 4. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (c) | izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini,
  među ostalim predlaganjem preporuka za poboljšanje napretka u postizanju ciljeva
  ; |
| --- | --- |

(c)

izradom sustavnih analiza relevantnih za politiku te doprinošenjem provedbi ciljeva politike na razini Unije i na nacionalnoj razini,
  među ostalim predlaganjem preporuka za poboljšanje napretka u postizanju ciljeva
  ;

među ostalim predlaganjem preporuka za poboljšanje napretka u postizanju ciljeva

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka ca (nova)

Članak 4. – stavak 3. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | uspostavom alata kao što su alati za predviđanje, koji također mogu pružiti informacije o „udaljenosti od cilja”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

uspostavom alata kao što su alati za predviđanje, koji također mogu pružiti informacije o „udaljenosti od cilja”;

uspostavom alata kao što su alati za predviđanje, koji također mogu pružiti informacije o „udaljenosti od cilja”;

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka d

Članak 4. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

integracijom podataka o ekološkim, socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus;

| (d) | integracijom podataka o ekološkim
  , zdravstvenim
  , socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

integracijom podataka o ekološkim
  , zdravstvenim
  , socijalnim i gospodarskim utjecajima te potpunim iskorištavanjem drugih dostupnih podataka, primjerice onih dobivenih iz programa Copernicus;

, zdravstvenim

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka da (nova)

Članak 4. – stavak 3. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | uklanjanjem kritičnih nedostataka u znanju o kritičnim ekološkim točkama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

uklanjanjem kritičnih nedostataka u znanju o kritičnim ekološkim točkama;

uklanjanjem kritičnih nedostataka u znanju o kritičnim ekološkim točkama;

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka db (nova)

Članak 4. – stavak 3. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | razvojem modela za ocjenjivanje i predviđanje učinka politika na okoliš i klimu za buduće generacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

razvojem modela za ocjenjivanje i predviđanje učinka politika na okoliš i klimu za buduće generacije;

razvojem modela za ocjenjivanje i predviđanje učinka politika na okoliš i klimu za buduće generacije;

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka e

Članak 4. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

daljnjim unapređivanjem pristupa podacima kroz programe Unije;

| (e) | daljnjim unapređivanjem
  dostupnosti, interoperabilnosti i
  pristupa podacima kroz programe Unije; |
| --- | --- |

(e)

daljnjim unapređivanjem
  dostupnosti, interoperabilnosti i
  pristupa podacima kroz programe Unije;

dostupnosti, interoperabilnosti i

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka g

Članak 4. – stavak 3. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima,
  građanima
  , socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu
  tim
  rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima,
  građanima
  , socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu
  tim
  rizicima te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju.

građanima

tim

| (g) | pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pojedincima i zajednicama,
  socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem
  , ocjenjivanju njihova učinka
  i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu
  tim rizicima
  te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju; |
| --- | --- |

(g)

pružanjem pomoći civilnom društvu, javnim tijelima
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pojedincima i zajednicama,
  socijalnim partnerima i privatnom sektoru u utvrđivanju rizika povezanih s klimom i okolišem
  , ocjenjivanju njihova učinka
  i poduzimanju mjera za sprečavanje, ublažavanje i prilagodbu
  tim rizicima
  te poticanjem njihova angažmana u uklanjanju nedostataka u znanju;

na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pojedincima i zajednicama,

, ocjenjivanju njihova učinka

tim rizicima

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 3. – točka ga (nova)

Članak 4. – stavak 3. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | poticanjem primjećivanja i izvješćivanja građana o ekološkim problemima i nedostacima u usklađenosti, uključujući upotrebu internetskih mehanizama i aplikacija za mobilne telefone kako bi se olakšalo izvješćivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

poticanjem primjećivanja i izvješćivanja građana o ekološkim problemima i nedostacima u usklađenosti, uključujući upotrebu internetskih mehanizama i aplikacija za mobilne telefone kako bi se olakšalo izvješćivanje;

poticanjem primjećivanja i izvješćivanja građana o ekološkim problemima i nedostacima u usklađenosti, uključujući upotrebu internetskih mehanizama i aplikacija za mobilne telefone kako bi se olakšalo izvješćivanje;

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije za obavljanje zadaća iz stavka 3. | 4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  , kao i druga tijela i agencije Europske unije, kada je to potrebno,
  za obavljanje zadaća iz stavka 3. i 
  izvješćuje o rezultatima tog preispitivanja, uključujući prijedloge za ispunjavanje svih potreba za ljudskim i financijskim resursima ili za uklanjanje svih drugih nedostataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije za obavljanje zadaća iz stavka 3.

4.   Komisija redovito razmatra potrebe za podacima i znanjem na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući kapacitete Europske agencije za okoliš i Europske agencije za kemikalije
  , kao i druga tijela i agencije Europske unije, kada je to potrebno,
  za obavljanje zadaća iz stavka 3. i 
  izvješćuje o rezultatima tog preispitivanja, uključujući prijedloge za ispunjavanje svih potreba za ljudskim i financijskim resursima ili za uklanjanje svih drugih nedostataka.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak - 1. (novi)

Članak 5. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija do 31. ožujka 2024. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš u sredini provedbenog razdoblja i podnosi je Europskom parlamentu i Vijeću. U evaluaciji u sredini programskog razdoblja opisuje se napredak postignut u ostvarivanju tematskih prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 2., uključujući ciljeve u okviru europskog zelenog plana, status povoljnih uvjeta i mjera utvrđenih u članku 3. te napredak ostvaren u praćenju i procjeni sustavnih promjena, a ona se temelji na najnovijoj procjeni iz članka 4. stavka 1., kao i na ishodu javnog savjetovanja. U evaluaciji u sredini programskog razdoblja navode se preporuke i ispravci potrebni za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš do njegova dovršetka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  Komisija do 31. ožujka 2024. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš u sredini provedbenog razdoblja i podnosi je Europskom parlamentu i Vijeću. U evaluaciji u sredini programskog razdoblja opisuje se napredak postignut u ostvarivanju tematskih prioritetnih ciljeva utvrđenih u članku 2. stavku 2., uključujući ciljeve u okviru europskog zelenog plana, status povoljnih uvjeta i mjera utvrđenih u članku 3. te napredak ostvaren u praćenju i procjeni sustavnih promjena, a ona se temelji na najnovijoj procjeni iz članka 4. stavka 1., kao i na ishodu javnog savjetovanja. U evaluaciji u sredini programskog razdoblja navode se preporuke i ispravci potrebni za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš do njegova dovršetka.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak - 1.a (novi)

Članak 5. – stavak - 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.a
     
  U svjetlu napretka utvrđenog u evaluaciji u sredini razdoblja iz stavka - 1., drugih relevantnih napredaka u razvoju politike i izvješća EEA „Europski okoliš – stanje i izgledi” nova Komisija nakon izbora za Europski parlament koji se održavaju 2024. u prvih 100 dana svojeg mandata predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću popis i raspored zakonodavnih i nezakonodavnih mjera koje planira poduzeti tijekom svojeg mandata kako bi osiguralo potpuno postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš do 2030., odnosno do 2050. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.a
     
  U svjetlu napretka utvrđenog u evaluaciji u sredini razdoblja iz stavka - 1., drugih relevantnih napredaka u razvoju politike i izvješća EEA „Europski okoliš – stanje i izgledi” nova Komisija nakon izbora za Europski parlament koji se održavaju 2024. u prvih 100 dana svojeg mandata predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću popis i raspored zakonodavnih i nezakonodavnih mjera koje planira poduzeti tijekom svojeg mandata kako bi osiguralo potpuno postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš do 2030., odnosno do 2050.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 31. ožujka 2029. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće s 
  glavnim
  rezultatima te evaluacije i, ako
  Komisija to smatra
  primjerenim, zakonodavnim prijedlogom za sljedeći program djelovanja za okoliš. | Komisija do 31. ožujka 2029. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće s rezultatima te evaluacije i, ako je to primjereno, zakonodavnim prijedlogom za sljedeći program djelovanja za okoliš
  , dovoljno unaprijed u odnosu na donošenje Devetog programa djelovanja za okoliš koji će započeti 1. siječnja 2031., čime će se izbjeći praznina između osmog i devetog programa djelovanja za okoliš
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 31. ožujka 2029. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće s 
  glavnim
  rezultatima te evaluacije i, ako
  Komisija to smatra
  primjerenim, zakonodavnim prijedlogom za sljedeći program djelovanja za okoliš.

glavnim

Komisija to smatra

Komisija do 31. ožujka 2029. provodi evaluaciju Osmog programa djelovanja za okoliš. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće s rezultatima te evaluacije i, ako je to primjereno, zakonodavnim prijedlogom za sljedeći program djelovanja za okoliš
  , dovoljno unaprijed u odnosu na donošenje Devetog programa djelovanja za okoliš koji će započeti 1. siječnja 2031., čime će se izbjeći praznina između osmog i devetog programa djelovanja za okoliš
  .

, dovoljno unaprijed u odnosu na donošenje Devetog programa djelovanja za okoliš koji će započeti 1. siječnja 2031., čime će se izbjeći praznina između osmog i devetog programa djelovanja za okoliš

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  Radionica IPBES-a o raznolikosti i pandemijama – konačni sažetak, 2020.

1a

Radionica IPBES-a o raznolikosti i pandemijama – konačni sažetak, 2020.

(1a)  

  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

1a

SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

(1a)  
  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

1a

Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(1a)  
  Radni dokument SDD-a br. 102 od 18. rujna 2019.„Ekonomija dobrobiti – Stvaranje prilika za dobrobit ljudi i gospodarski rast”.

1a

Radni dokument SDD-a br. 102 od 18. rujna 2019.„Ekonomija dobrobiti – Stvaranje prilika za dobrobit ljudi i gospodarski rast”.

(1a)  
  Završno izvješće OECD-a, travanj 2020., „A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance” (Sveobuhvatni pregled globalnog financiranja biološke raznolikosti).

1a

Završno izvješće OECD-a, travanj 2020., „A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance” (Sveobuhvatni pregled globalnog financiranja biološke raznolikosti).

(1a)  
  Izvješće Europske agencije za okoliš br. 1/2021 „Prirodna rješenja u Europi: politika, znanje i praksa za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa”.

1a

Izvješće Europske agencije za okoliš br. 1/2021 „Prirodna rješenja u Europi: politika, znanje i praksa za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa”.

(1a)  
  Presuda Suda Europske unije od 4. rujna 2018., ClientEarth protiv Komisije, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Presuda Suda Europske unije od 4. rujna 2018., ClientEarth protiv Komisije, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  Vidi, primjerice https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Vidi, primjerice, OECD-ov Okvir dobrobiti, OECD-ov Okvir za djelovanje politike u vezi s uključivim rastom, Inicijativu za bolji život i Inicijativu novih pristupa gospodarskim izazovima.

29

(27)  Vidi, primjerice https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Vidi, primjerice, OECD-ov Okvir dobrobiti, OECD-ov Okvir za djelovanje politike u vezi s uključivim rastom, Inicijativu za bolji život i Inicijativu novih pristupa gospodarskim izazovima.

29

(30)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, SL L 328, 21.12.2018., str. 1.
  –77
  .

30

–77

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1a)  
  Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (SL L 328, 6.12.2008., str. 28.).

1a

Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (SL L 328, 6.12.2008., str. 28.).

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

---

| 1.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

Brojčani sastav posebnih odbora i Istražnog odbora

Odluka Europskog parlamenta od 8. srpnja 2021. o brojčanom sastavu posebnih odbora i Istražnog odbora (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za borbu protiv raka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za borbu protiv raka (1),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko uplitanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko uplitanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (2),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 19. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar Unije i izvan nje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 19. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar Unije i izvan nje (4),

| — | uzimajući u obzir članke 207. i 208. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 207. i 208. Poslovnika,

| 1. | donosi odluku da je broj članova posebnih odbora i Istražnog odbora kako slijedi:






  — | Posebni odbor za borbu protiv raka: 34 člana, |
| --- | --- | --- |

1.

—

Posebni odbor za borbu protiv raka: 34 člana,

| — | Posebni odbor za vanjsko uplitanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje: 34 člana, |
| --- | --- |

—

Posebni odbor za vanjsko uplitanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje: 34 člana,

| — | Posebni odbor za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu: 34 člana, |
| --- | --- |

—

Posebni odbor za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu: 34 člana,

| — | Istražni odbor za zaštitu životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega: 31 član; |
| --- | --- |

—

Istražni odbor za zaštitu životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega: 31 član;

| 2. | nalaže svom predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0160.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0161.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0162.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0163.

---