# Europeiska unionens C 88/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 88 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången24 februari 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 88

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången24 februari 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 88/01 | AnaEE-ERIC – Konsortium för Europeisk Forskningsinfrastruktur – — Stadgar | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 88/01

AnaEE-ERIC – Konsortium för Europeisk Forskningsinfrastruktur – — Stadgar

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 88/02 | Eurons växelkurs — 23 februari 2022 | 23 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 88/02

Eurons växelkurs — 23 februari 2022

23

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 88/03 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 24 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 88/04 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 26 |
| 2022/C 88/05 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 32 |
| 2022/C 88/06 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 46 |
| 2022/C 88/07 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 58 |
| 2022/C 88/08 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 65 |
| 2022/C 88/09 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 70 |
| 2022/C 88/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 79 |
| 2022/C 88/11 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 87 |
| 2022/C 88/12 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 95 |
| 2022/C 88/13 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 101 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 88/03

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

24

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 88/04

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

26

2022/C 88/05

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

32

2022/C 88/06

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

46

2022/C 88/07

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

58

2022/C 88/08

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

65

2022/C 88/09

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

70

2022/C 88/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

79

2022/C 88/11

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

87

2022/C 88/12

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

95

2022/C 88/13

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

101

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/1

---

AnaEE-ERIC – Konsortium för Europeisk Forskningsinfrastruktur

STADGAR

(2022/C 88/01)

Innehållsförteckning

| INGRESS | 2 |
| --- | --- |

| KAPITEL 1 | VÄSENTLIGA DELAR | 3 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 1

| Artikel 1 | Namn | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 1

| Artikel 2 | Stadgeenligt säte | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 2

| Artikel 3 | Uppgifter och verksamhet | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Varaktighet och förfarande för upplösning | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Ansvarsfrågor | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Åtkomstpolicy för användare | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Policy för vetenskaplig utvärdering | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 7

| Artikel 8 | Spridningspolicy | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 8

| Artikel 9 | Policy för immateriell äganderätt | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Anställningspolicy | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 10

| Artikel 11 | Upphandlingspolicy | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 11

| KAPITEL 2 | MEDLEMSKAP | 6 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 2

| Artikel 12 | Medlemskap och företrädande organ | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 12

| Artikel 13 | Anslutning av medlemmar och observatörer | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Utträde för en medlem eller en observatör/Avslutande av medlemskap eller observatörsstatus | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikel 14

| KAPITEL 3 | MEDLEMMARNAS OCH OBSERVATÖRERNAS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER | 8 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 3

| Artikel 15 | Medlemmar | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikel 15

| Artikel 16 | Observatörer | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikel 16

| Artikel 17 | Bidrag | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikel 17

| KAPITEL 4 | LEDNING | 9 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 4

| Artikel 18 | Medlemsförsamling | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikel 18

| Artikel 19 | Generaldirektören | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikel 19

| Artikel 20 | Centralt nav | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikel 20

| Artikel 21 | AnaEE-Erics tjänstecentrum | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 21

| Artikel 22 | Nationella noder och nationella plattformar | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 22

| Artikel 23 | Styrelsen | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 23

| Artikel 24 | Den oberoende rådgivande vetenskapliga kommittén (Isac) | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikel 24

| Artikel 25 | Den oberoende rådgivande etikkommittén (IEAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikel 25

| Artikel 26 | Intressentkommittén | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 26

| Artikel 27 | Underorgan | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 27

| KAPITEL 5 | RAPPORTERING TILL EUROPEISKA KOMMISSIONEN | 14 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 5

| Artikel 28 | Rapportering till Europeiska kommissionen | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 28

| KAPITEL 6 | FINANSIERING | 15 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 6

| Artikel 29 | Räkenskapsår | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 29

| Artikel 30 | Resurser | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 30

| Artikel 31 | Principer för bidrag från medlemmar och observatörer | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 31

| Artikel 32 | Budget, budgetprinciper, räkenskaper och revision | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 32

| Artikel 33 | Skatter | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 33

| KAPITEL 7 | DIVERSE | 16 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 7

| Artikel 34 | Tillämplig lag | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 34

| Artikel 35 | Arbetsspråk | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 35

| Artikel 36 | Tvister | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 36

| Artikel 37 | Ändringar av stadgarna, uppdatering och tillgång | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikel 37

| Artikel 38 | Bestämmelser om inrättande | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikel 38

| Bilaga I | DEFINITIONER | 18 |
| --- | --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMMAR, OBSERVATÖRER OCH DERAS FÖRETRÄDANDE ORGAN | 19 |
| --- | --- | --- |

Bilaga II

| Bilaga III | BIDRAG TILL BUDGETEN | 20 |
| --- | --- | --- |

Bilaga III

INGRESS

MED BEAKTANDE AV att hållbarheten hos jordbruks-, skogs-, sötvattens- och andra förvaltade och naturliga ekosystem är avgörande för mänsklighetens framtid och med förståelse för att ekosystemtjänster, enligt definitionen i millenniebedömningen av ekosystem, hotas på grund av klimatförändringar, störningar i biogeokemiska kretslopp, förlust av biologisk mångfald och förändrad markanvändning.

MED BEAKTANDE AV att för att förutse och föregripa konsekvenserna av dessa aldrig tidigare skådade förändringar i vårt jordsystem måste man inte bara bättre förstå komplexiteten i ekosystemprocesserna och deras drivkrafter, utan också få den kunskap som krävs för att bättre anpassa sig till en föränderlig framtid.

MED BEAKTANDE AV att utan tillräcklig förståelse för det ömsesidiga beroendet mellan ett fungerande ekosystem och miljön kommer Europa inte att kunna bedöma klimatförändringarnas effekter, minska riskerna och planera i enlighet med detta.

MED ERKÄNNANDE AV att infrastrukturen för Analysis and Experimentation on Ecosystems (AnaEE-Eric) kommer att vara en unik långsiktig, integrerad, experimentell forskningsinfrastruktur som omfattar hela kontinenten och bygger på distribuerade (befintliga och nya) avancerade plattformar för experiment (ekosystemplattformar utomhus och slutna ekosystemplattformar), modellering och analys.

MED ERKÄNNANDE AV att samordningen och integreringen av dessa nationella plattformar genom överstatliga enheter (det centrala navet och tjänstecentrum) kommer att säkerställa bred internationell åtkomst, forskningsprojekt över olika plattformar, förbättrade och harmoniserade mätningar och data, kopplingar mellan data och modeller samt fri åtkomst till data och synteser.

MED ERKÄNNANDE AV att AnaEE-Eric kommer att utveckla teknik och know-how om ekosystemvetenskap och ekosystemförvaltning, bidra till övergången till hållbara livsmedelssystem och de allmänna målen för den europeiska bioekonomin och från jord till bord-strategin.

I dessa stadgar används de definitioner som anges i bilaga I.

DÄRFÖR uppmanar medlemmarna Europeiska kommissionen att inrätta AnaEE som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric), enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

KAPITEL 1

VÄSENTLIGA DELAR

Artikel 1

Namn

Ett konsortium för distribuerad europeisk forskningsinfrastruktur (Eric) ska inrättas med namnet ”Analysis and Experimentation on Ecosystems Eric” (AnaEE-Eric). Detta konsortium ska utgöra ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) som inrättas i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 723/2009.

Artikel 2

Stadgeenligt säte

AnaEE-Eric ska ha sitt stadgeenliga säte i Gif-sur-Yvette, Frankrike.

Artikel 3

Uppgifter och verksamhet

1.   AnaEE-Erics huvuduppgift ska vara att inrätta och driva en distribuerad forskningsinfrastruktur för analys och experiment avseende ekosystem. Dess mål är att tillhandahålla de verktyg, tjänster och kunskaper som krävs för att hantera de komplexa globala miljö- och klimatutmaningar som våra samhällen står inför.

2.   AnaEE-Eric ska verka tillsammans med det centrala navet (CH), centrumet för gränssnitt och syntes (ISC), teknikcentrumet (TC) och centrumet för datamodellering (DMC).

3.   Vid tillämpning av punkt 1 ska AnaEE-Eric

| a. | samordna åtkomsten till de nationella plattformarna för experiment, analys och modellering och organisera samarbetet med europeiska anläggningar, |
| --- | --- |

a.

samordna åtkomsten till de nationella plattformarna för experiment, analys och modellering och organisera samarbetet med europeiska anläggningar,

| b. | underlätta europeiska forskningsprogram och forskningsprojekt, |
| --- | --- |

b.

underlätta europeiska forskningsprogram och forskningsprojekt,

| c. | utveckla teknik, harmonisera metoder, bygga industriella partnerskap och underlätta kunskapsöverföring, |
| --- | --- |

c.

utveckla teknik, harmonisera metoder, bygga industriella partnerskap och underlätta kunskapsöverföring,

| d. | bidra till kunskaps- och/eller kompetensutbyte inom det europeiska forskningsområdet och förbättra utnyttjandet av den intellektuella potentialen i hela Europa, |
| --- | --- |

d.

bidra till kunskaps- och/eller kompetensutbyte inom det europeiska forskningsområdet och förbättra utnyttjandet av den intellektuella potentialen i hela Europa,

| e. | utveckla åtkomst till, delning av och modellering av data, |
| --- | --- |

e.

utveckla åtkomst till, delning av och modellering av data,

| f. | anordna utbildning, |
| --- | --- |

f.

anordna utbildning,

| g. | genomföra en kommunikationsstrategi, |
| --- | --- |

g.

genomföra en kommunikationsstrategi,

| h. | vidta alla därmed sammanhängande åtgärder som krävs för att dess syfte ska uppnås. |
| --- | --- |

h.

vidta alla därmed sammanhängande åtgärder som krävs för att dess syfte ska uppnås.

4.   AnaEE-Eric ska utföra sin huvuduppgift utan vinstsyfte. AnaEE-Eric får bedriva begränsad ekonomisk verksamhet om den är nära förknippad med de huvuduppgifter som anges i artikel 3.3 och inte äventyrar dessa.

Artikel 4

Varaktighet och förfarande för upplösning

1.   AnaEE-Eric ska inrättas för en inledande period på tio år. Medlemsförsamlingen kan besluta att förlänga varaktigheten med tio år i taget.

2.   Beslut om upplösning av AnaEE-Eric ska fattas av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 18.10 i stadgarna.

3.   AnaEE-Eric ska utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar från antagandet av ett beslut om upplösning av AnaEE-Eric, informera Europeiska kommissionen om detta beslut.

4.   De tillgångar som kvarstår efter betalning av AnaEE-Erics skulder ska fördelas bland medlemmarna i förhållande till deras ackumulerade årliga bidrag till AnaEE-Eric enligt artikel 17 i stadgarna.

5.   AnaEE-Eric ska utan otillbörligt dröjsmål och i alla händelser inom tio dagar från slutförandet av upplösningsförfarandet informera kommissionen om detta.

6.   AnaEE-Eric ska upphöra att existera den dag då Europeiska kommissionen offentliggör ett meddelande om detta i L-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Ansvarsfrågor

1.   AnaEE-Eric ska ansvara för sina skulder.

2.   Medlemmarnas ekonomiska ansvar för AnaEE-Erics skulder, oavsett typ, ska begränsas till deras respektive bidrag till AnaEE-Eric under det sista hela verksamhetsåret.

3.   AnaEE-Eric ska teckna lämpliga försäkringar för att täcka de risker som är specifika för dess verksamhet.

Artikel 6

Åtkomstpolicy för användare

1.   Åtkomst till AnaEE-Erics anläggningar och tjänster via det centrala navet eller AnaEE-Erics olika tjänstecentrum ska ges på grundval av principer för öppen åtkomst. AnaEE-Eric ska tillämpa regler för åtkomst till infrastruktur med en avgiftspolicy som ger incitament till medlemmarna.

2.   AnaEE-Eric ska tillhandahålla information via sin webbportal om de klimatmässiga och biogeografiska gradienterna, och kompletterande kompetens och tekniker inom AnaEE-Erics plattformar, för att hjälpa forskare i samband med utarbetandet av projekt och för att underlätta inkubation av projekt med användning av flera av medlemmarnas plattformar.

3.   AnaEE-Erics centrala nav ska bevilja åtkomst till de av AnaEE-Erics anläggningar och tjänster som tillhandahålls av tjänstecentrum eller de nationella plattformarna, baserat på en bedömning av den föreslagna användningens vetenskapliga kvalitet, på grundval av en oberoende vetenskaplig utvärdering av en expertkommitté som utsetts av medlemsförsamlingen och en bedömning av teknisk genomförbarhet som gjorts av AnaEE-Eric. Eventuella etiska problem i ett förslag kommer att behandlas av den oberoende rådgivande etikkommittén (se artikel 25 i stadgarna).

4.   Om åtkomsten för forskningsändamål till AnaEE-Erics anläggningar och tjänster måste begränsas av kapacitetsskäl ska ett urval göras i enlighet med det förfarande som anges i stadgarnas verksamhetsregler, med beaktande av urvalskriterier baserade på vetenskaplig excellens och förslagens tekniska och finansiella genomförbarhet.

5.   AnaEE-Eric ska tillhandahålla metadata för varje projekt från första början, både för experimentella förhållanden inom nationella plattformar och för data som produceras av olika tjänstecentrum.

6.   Data ska göras tillgängliga i enlighet med AnaEE-Erics policy för öppen åtkomst. Åtkomsten kommer att regleras i enlighet med stadgarnas verksamhetsregler och i allmänhet ha en gemensam anståndsperiod varefter data ska göras tillgängliga för allmänheten. Åtkomstpolicyn ska beakta den europeiska rättsliga ramen för uppgiftsskydd (1) i samband med utbyte av användares personuppgifter mellan medlemmarna.

Artikel 7

Policy för vetenskaplig utvärdering

AnaEE-Erics verksamhet ska utvärderas vart femte år av en särskild oberoende vetenskaplig kommitté. Medlemsförsamlingen ska inleda en sådan utvärdering och, om så är lämpligt, ge specifika anvisningar. Principerna och förfarandena för denna utvärdering kommer att fastställas i verksamhetsreglerna.

Artikel 8

Spridningspolicy

1.   AnaEE-Eric ska främja forskning och generellt uppmuntra en så fri åtkomst till forskningsdata som möjligt.

2.   AnaEE-Eric ska begära att användarna offentliggör sina forskningsresultat, och att de gör sina resultat tillgängliga genom AnaEE-Eric.

3.   AnaEE-Eric ska använda flera olika kanaler för att nå sina målgrupper, inbegripet en webbportal, ett nyhetsbrev, seminarier, närvaro vid konferenser, artiklar i tidskrifter och dagstidningar samt sociala nätverk.

Artikel 9

Policy för immateriell äganderätt

1.   Alla immateriella rättigheter som skapas av, uppkommer från, erhålls av eller utvecklas av AnaEE-Eric under dess verksamhet ska ägas av AnaEE-Eric.

2.   Om inte annat föreskrivs i eventuella avtal mellan AnaEE-Eric och medlemmar eller observatörer ska alla immateriella rättigheter som skapas av, uppkommer från, erhålls av eller utvecklas av en medlem eller observatör ägas av den medlemmen eller observatören.

Artikel 10

Anställningspolicy

1.   AnaEE-Erics anställningsvillkor ska regleras av lagstiftningen i det land där personalen är anställd eller av lagstiftningen i det land där AnaEE-Eric bedriver sin verksamhet.

2.   Urvalsförfarandet för tjänster inom AnaEE-Eric ska vara öppet, icke-diskriminerande och baserat på lika möjligheter. Ingen diskriminering får ske vid rekrytering och anställning.

3.   Rekryteringen kommer att ske genom internationellt offentliggörande av en ansökningsomgång.

Artikel 11

Upphandlingspolicy

1.   AnaEE-Eric ska behandla upphandlingskandidater och anbudsgivare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt, oavsett om de är etablerade i Europeiska unionen eller inte. AnaEE-Erics upphandlingspolicy ska följa principerna om öppenhet, konkurrens och icke-diskriminering. Närmare regler om förfaranden och kriterier för upphandling ska fastställas i stadgarnas verksamhetsregler.

2.   När medlemmar och observatörer genomför upphandlingar som gäller AnaEE-Erics verksamhet ska vederbörlig hänsyn tas till AnaEE-Erics behov, tekniska krav och de specifikationer som utfärdats av berörda organ.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAP

MEDLEMSKAP

Artikel 12

Medlemskap och företrädande organ

1.   Följande enheter kan bli medlemmar i AnaEE-Eric eller kan bli observatörer i AnaEE-Eric utan rösträtt:

| a) | EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

EU:s medlemsstater.

| b) | Associerade länder. |
| --- | --- |

b)

Associerade länder.

| c) | Andra tredjeländer än associerade länder. |
| --- | --- |

c)

Andra tredjeländer än associerade länder.

| d) | Mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

d)

Mellanstatliga organisationer.

2   Villkor för att bli medlem eller observatör anges i artikel 13.

3   Medlemmarna i AnaEE-Eric ska inbegripa minst en medlemsstat och två andra länder som antingen är medlemsstater eller associerade länder.

4   Under alla omständigheter ska EU:s medlemsstater eller associerade länder gemensamt inneha majoriteten av rösträtterna i medlemsförsamlingen. Medlemsförsamlingen ska besluta om eventuella förändringar av rösträtter som krävs för att säkerställa att AnaEE-Eric alltid uppfyller detta krav.

5   De enheter som anges i artikel 12.1 och som vill bidra till AnaEE-Eric men ännu inte kan ansluta sig som medlemmar får ansöka om observatörsstatus.

6   Samtliga medlemmar eller observatörer som avses i punkt 1 a–c får företrädas av en offentlig enhet eller en privat enhet som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter, som de själva valt och som utsetts i enlighet med deras egna regler och förfaranden. Varje medlem eller observatör ska underrätta medlemsförsamlingen om alla förändringar av sin företrädande enhet, de särskilda rättigheter och skyldigheter som har delegerats till den eller någon annan relevant förändring.

7   AnaEE-Erics medlemmar och observatörer och deras företrädande enheter finns förtecknade i bilaga II. Bilaga II ska hållas uppdaterad av medlemsförsamlingens ordförande.

Artikel 13

Anslutning av medlemmar och observatörer

1.   Anslutningsvillkoren för nya medlemmar är följande:

| a) | Sökande ska lämna in en skriftlig ansökan till ordföranden för medlemsförsamlingen och generaldirektören för AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

a)

Sökande ska lämna in en skriftlig ansökan till ordföranden för medlemsförsamlingen och generaldirektören för AnaEE-Eric.

| b) | I ansökan ska sökanden ange på vilket sätt den kommer att bidra till AnaEE-Erics syften och verksamheter enligt artikel 3 och hur den kommer att uppfylla kraven i artikel 15. |
| --- | --- |

b)

I ansökan ska sökanden ange på vilket sätt den kommer att bidra till AnaEE-Erics syften och verksamheter enligt artikel 3 och hur den kommer att uppfylla kraven i artikel 15.

| c) | Nya medlemmar ska godkännas av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 18.10. |
| --- | --- |

c)

Nya medlemmar ska godkännas av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 18.10.

2.   Sökanden måste särskilt ha visat, på ett tillfredsställande sätt enligt medlemsförsamlingens och efter kontroll med lämpliga metoder för kvalitetssäkring, att den har de medel och det varaktiga engagemang som krävs för att göra följande:

| a) | Bidra till AnaEE-Erics resurser och tjänster på området ekosystemexperiment. |
| --- | --- |

a)

Bidra till AnaEE-Erics resurser och tjänster på området ekosystemexperiment.

| b) | Följa de vetenskapliga kvalitetsstandarder och operativa standardförfaranden som fastställts av AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

b)

Följa de vetenskapliga kvalitetsstandarder och operativa standardförfaranden som fastställts av AnaEE-Eric.

| c) | Lämna årliga ekonomiska bidrag till AnaEE-Erics balanserade årliga budget. |
| --- | --- |

c)

Lämna årliga ekonomiska bidrag till AnaEE-Erics balanserade årliga budget.

| d) | Följa de nuvarande stadgarna. |
| --- | --- |

d)

Följa de nuvarande stadgarna.

| e) | Förbinda sig att vara medlem i AnaEE-Eric i minst fem år. |
| --- | --- |

e)

Förbinda sig att vara medlem i AnaEE-Eric i minst fem år.

3.   De enheter som anges i artikel 12.1 och som vill bidra till AnaEE-Eric men ännu inte kan ansluta sig som medlemmar får ansöka om observatörsstatus. Anslutningsvillkoren för observatörer är följande:

| a) | Observatörer ska vara tillåtna under en tvåårsperiod och under högst två perioder. |
| --- | --- |

a)

Observatörer ska vara tillåtna under en tvåårsperiod och under högst två perioder.

| b) | Sökande ska lämna in en skriftlig ansökan till ordföranden för medlemsförsamlingen och till generaldirektören. |
| --- | --- |

b)

Sökande ska lämna in en skriftlig ansökan till ordföranden för medlemsförsamlingen och till generaldirektören.

| c) | Ansökan ska innehålla en beskrivning av hur sökanden kommer att bidra till AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

c)

Ansökan ska innehålla en beskrivning av hur sökanden kommer att bidra till AnaEE-Eric.

| d) | Upptagande eller återupptagande av observatörer ska godkännas av medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

d)

Upptagande eller återupptagande av observatörer ska godkännas av medlemsförsamlingen.

Artikel 14

Utträde för en medlem eller en observatör/Avslutande av medlemskap eller observatörsstatus

1.   Under de fem första kalenderåren av inrättandet av AnaEE-Eric får ingen medlem utträda.

2.   Det första året ska vara ett förkortat år och inledas den dag då kommissionens beslut om inrättande av AnaEE-Eric träder i kraft.

3.   Efter de första fem årens medlemskap får en medlem utträda i slutet av ett räkenskapsår, om en begäran har lämnats in tolv månader före det planerade utträdet.

4.   En medlem som har begärt utträde ska inte längre ha rösträtt i medlemsförsamlingen, om inte de föreslagna besluten direkt påverkar medlemmen i fråga.

5.   Observatörer får utträda i slutet av ett räkenskapsår, om en begäran har lämnats in sex månader före det planerade utträdet.

6.   Alla ekonomiska och andra skyldigheter måste uppfyllas före utgången av året för utträdet. Om omständigheterna så kräver måste skyldigheterna uppfyllas efter den dag då utträdet träder i kraft för att säkerställa fullgörandet av rättsligt bindande åtaganden som AnaEE-Eric hade ingått innan den berörda medlemmen begärde utträde.

7.   Medlemsförsamlingen får avsluta ett medlemskap eller en observatörsstatus om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Medlemmen eller observatören har gjort sig skyldig till allvarlig överträdelse av en eller flera av dess skyldigheter enligt dessa stadgar. |
| --- | --- |

a)

Medlemmen eller observatören har gjort sig skyldig till allvarlig överträdelse av en eller flera av dess skyldigheter enligt dessa stadgar.

| b) | Medlemmen eller observatören har underlåtit att korrigera denna överträdelse inom sex månader efter att skriftligen ha underrättats om överträdelsen av medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

b)

Medlemmen eller observatören har underlåtit att korrigera denna överträdelse inom sex månader efter att skriftligen ha underrättats om överträdelsen av medlemsförsamlingen.

8.   Den medlem eller observatör som avses i artikel 14.7 ska förklara sin ståndpunkt för AnaEE-Erics medlemsförsamling innan medlemsförsamlingen fattar något beslut i frågan.

9.   Medlemsförsamlingen får också, under de omständigheter som anges i artikel 14.7, besluta att inte avsluta en medlems medlemskap utan upphäva medlemmens rösträtt under en viss tidsperiod. Medlemsförsamlingen kan genom omröstning återställa en medlems rösträtt när som helst om en sådan medlem har åtgärdat de överträdelser som anges i artikel 14.7 på ett tillfredsställande sätt enligt medlemsförsamlingen. Företrädaren för ovannämnda medlem kommer att uteslutas från denna omröstning.

10.   En medlems rösträtt ska upphävas av medlemsförsamlingen så länge de ekonomiska skyldigheter som följer av bilaga III till dessa stadgar inte har fullgjorts i tid.

11.   Medlemmar eller observatörer som utträder eller vars medlemskap eller observatörskap avslutas ska varken ha rätt till återbetalning av eller ersättning för lämnade bidrag eller kunna göra några anspråk på tillgångarna i AnaEE-Eric.

KAPITEL 3

MEDLEMMARNAS OCH OBSERVATÖRERNAS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

MEDLEMMARNAS OCH OBSERVATÖRERNAS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

Artikel 15

Medlemmar

1.   Medlemmarna ska ha följande rättigheter:

| a) | Delta i och rösta i medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

a)

Delta i och rösta i medlemsförsamlingen.

| b) | Delta i utvecklingen av AnaEE-Erics strategier och policyer. |
| --- | --- |

b)

Delta i utvecklingen av AnaEE-Erics strategier och policyer.

| c) | Använda AnaEE-Erics varumärke. |
| --- | --- |

c)

Använda AnaEE-Erics varumärke.

| d) | Delta i projektförslag där AnaEE-Eric fungerar som det inlämnande konsortiet. |
| --- | --- |

d)

Delta i projektförslag där AnaEE-Eric fungerar som det inlämnande konsortiet.

| e) | Ha åtkomst till de tjänster och verksamheter som samordnas av AnaEE-Eric för dess forskare. |
| --- | --- |

e)

Ha åtkomst till de tjänster och verksamheter som samordnas av AnaEE-Eric för dess forskare.

2.   Varje medlem ska

| a) | betala det årliga ekonomiska bidraget enligt respektive årsbudget som godkänts av medlemsförsamlingen, |
| --- | --- |

a)

betala det årliga ekonomiska bidraget enligt respektive årsbudget som godkänts av medlemsförsamlingen,

| b) | ge sina företrädare fullständig behörighet att rösta i alla frågor som behandlas på medlemsförsamlingens sammanträden och som offentliggörs på dagordningen, |
| --- | --- |

b)

ge sina företrädare fullständig behörighet att rösta i alla frågor som behandlas på medlemsförsamlingens sammanträden och som offentliggörs på dagordningen,

| c) | ge åtkomst enligt AnaEE-Erics åtkomstpolicy till verksamhet på nationella plattformar som uppfyller AnaEE-Erics kriterier, |
| --- | --- |

c)

ge åtkomst enligt AnaEE-Erics åtkomstpolicy till verksamhet på nationella plattformar som uppfyller AnaEE-Erics kriterier,

| d) | främja antagandet och upprätthållandet av AnaEE-Erics kvalitetsstandarder och operativa standardförfaranden i deras bidragande nationella forskningsplattformar, |
| --- | --- |

d)

främja antagandet och upprätthållandet av AnaEE-Erics kvalitetsstandarder och operativa standardförfaranden i deras bidragande nationella forskningsplattformar,

| e) | främja användningen av AnaEE-Erics resurser och tjänster bland forskare. |
| --- | --- |

e)

främja användningen av AnaEE-Erics resurser och tjänster bland forskare.

Artikel 16

Observatörer

1.   Observatörerna ska ha följande rättigheter:

| a) | Delta i medlemsförsamlingen utan rösträtt. |
| --- | --- |

a)

Delta i medlemsförsamlingen utan rösträtt.

| b) | Delta i AnaEE-Erics evenemang, t.ex. workshoppar, konferenser, kurser och annan verksamhet som fastställs av medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

b)

Delta i AnaEE-Erics evenemang, t.ex. workshoppar, konferenser, kurser och annan verksamhet som fastställs av medlemsförsamlingen.

| c) | Ha tillgång till stöd från AnaEE-Eric för att utveckla relevanta system, processer och tjänster. |
| --- | --- |

c)

Ha tillgång till stöd från AnaEE-Eric för att utveckla relevanta system, processer och tjänster.

2.   Varje observatör ska

| a) | utse ett företrädande organ i enlighet med artikel 18, |
| --- | --- |

a)

utse ett företrädande organ i enlighet med artikel 18,

| b) | lämna det årliga bidrag som fastställs i förhållande till medlemmarnas totala årliga ekonomiska bidrag utan att påverka det senare; medlemsförsamlingen ska besluta om storleken på detta bidrag, |
| --- | --- |

b)

lämna det årliga bidrag som fastställs i förhållande till medlemmarnas totala årliga ekonomiska bidrag utan att påverka det senare; medlemsförsamlingen ska besluta om storleken på detta bidrag,

| c) | bidra till AnaEE-Erics uppgifter och verksamhet enligt artikel 3, |
| --- | --- |

c)

bidra till AnaEE-Erics uppgifter och verksamhet enligt artikel 3,

| d) | ingå ett observatörsavtal med AnaEE-Eric för att fastställa villkoren för hur skyldigheterna ska uppfyllas och observatörens rättigheter kan utövas. |
| --- | --- |

d)

ingå ett observatörsavtal med AnaEE-Eric för att fastställa villkoren för hur skyldigheterna ska uppfyllas och observatörens rättigheter kan utövas.

Artikel 17

Bidrag

1.   Medlemmar och observatörer ska lämna årliga bidrag i enlighet med bilaga III.

2.   Årliga bidrag från medlemmar och observatörer kan lämnas som kontantbidrag och/eller delvis in natura. Principerna för bidragen fastställs i bilaga III och definieras närmare i verksamhetsreglerna.

KAPITEL 4

LEDNING

LEDNING

Artikel 18

Medlemsförsamling

1.   Medlemsförsamlingen ska vara AnaEE-Erics högsta och yttersta ledningsorgan med full beslutsbefogenhet och ansvara för ledning och tillsyn av AnaEE-Eric. Den ska bestå av de vederbörligen utsedda företrädarna för AnaEE-Erics medlemmar och observatörer. Medlemmarna och observatörerna ska företrädas av högst två personer, varav en ska ha vetenskaplig och administrativ sakkunskap, och medlemmen och observatören ska anses vara företrädd om minst en av dess företrädare är närvarande vid mötet.

2.   Varje medlem ska ha en röst.

3.   Medlemsförsamlingen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland medlemmarnas delegationer. Ordföranden och vice ordföranden ska väljas för en treårsperiod, som i regel kan förnyas en gång. Ordföranden har inte någon rösträtt. Vice ordföranden tar över när ordföranden inte kan utföra sina uppgifter. Närmare bestämmelser om val och genomförande av sammanträden fastställs i verksamhetsreglerna, som antas av medlemsförsamlingen.

4.   Medlemsförsamlingen ska sammankallas av ordföranden med minst åtta veckors varsel, och dagordningen inklusive mötesdokument ska sändas ut minst två veckor före sammanträdet. Inbjudan och dagordningen tillhandahålls vanligtvis på elektronisk väg. Närmare bestämmelser fastställs i verksamhetsreglerna, som antas av medlemsförsamlingen.

5.   Medlemsförsamlingen ska sammanträda regelbundet, minst en gång om året. Sammanträdet anses vara beslutsmässigt om minst två tredjedelar av medlemmarna är närvarande och vederbörligen företrädda. Sammanträden genom deltagande på distans, inbegripet videokonferenser och andra överenskomna elektroniska medel, ska vara möjliga, men besluten och slutsatserna från dessa ska bekräftas genom skriftligt förfarande. Ett extra sammanträde i medlemsförsamlingen sammankallas på begäran av minst en tredjedel av medlemmarna.

6.   Generaldirektören för AnaEE-Eric ska normalt delta i medlemsförsamlingens sammanträden.

7.   Medlemsförsamlingen får bjuda in experter att delta i dess sammanträden som rådgivare. Om konfidentiella uppgifter behandlas i närvaro av utomstående måste de underteckna en sekretessförklaring i förväg.

8.   Medlemsförsamlingen ska besluta om alla frågor som är nödvändiga för att uppnå målen för AnaEE-Eric och som inte uttryckligen tillskrivs ett annat ledningsorgan eller ett annat organ.

9.   Om inget annat uttryckligen anges ska alla beslut av medlemsförsamlingen antas med enkel majoritet av de avgivna rösterna.

10.   Följande beslut kräver två tredjedelars majoritet av rösterna:

| a) | Utnämning eller entledigande av generaldirektören. |
| --- | --- |

a)

Utnämning eller entledigande av generaldirektören.

| b) | Val av ordförande och vice ordförande enligt artikel 18.3 i dessa stadgar. |
| --- | --- |

b)

Val av ordförande och vice ordförande enligt artikel 18.3 i dessa stadgar.

| c) | Godkännande av verksamhetsreglerna i dessa stadgar. |
| --- | --- |

c)

Godkännande av verksamhetsreglerna i dessa stadgar.

| d) | Godkännande av eventuella verksamhetsregler för AnaEE-Erics organ. |
| --- | --- |

d)

Godkännande av eventuella verksamhetsregler för AnaEE-Erics organ.

| e) | Godkännande av AnaEE-Erics upphandlingsregler. |
| --- | --- |

e)

Godkännande av AnaEE-Erics upphandlingsregler.

| f) | Godkännande av det årliga vetenskapliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

f)

Godkännande av det årliga vetenskapliga arbetsprogrammet.

| g) | Godkännande av årsbokslutet. |
| --- | --- |

g)

Godkännande av årsbokslutet.

| h) | Ändringar av den årliga budgeten under respektive räkenskapsår som minskar eller ökar budgeten med mindre än 4 %. |
| --- | --- |

h)

Ändringar av den årliga budgeten under respektive räkenskapsår som minskar eller ökar budgeten med mindre än 4 %.

| i) | Resolutioner om lämplig intäktsnivå, inbegripet upprättande av reserver. |
| --- | --- |

i)

Resolutioner om lämplig intäktsnivå, inbegripet upprättande av reserver.

| j) | Beslut om principer för datapolicyn och principer för åtkomstpolicyn. |
| --- | --- |

j)

Beslut om principer för datapolicyn och principer för åtkomstpolicyn.

| k) | Beslut om immaterialrättsliga frågor. |
| --- | --- |

k)

Beslut om immaterialrättsliga frågor.

| l) | Inrättande av styrelsen. |
| --- | --- |

l)

Inrättande av styrelsen.

| m) | Anslutning av nya medlemmar och avslutande av medlemskap. |
| --- | --- |

m)

Anslutning av nya medlemmar och avslutande av medlemskap.

| n) | Anslutning av nya observatörer och upphävande av observatörsstatus. |
| --- | --- |

n)

Anslutning av nya observatörer och upphävande av observatörsstatus.

| o) | Upplösning av AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

o)

Upplösning av AnaEE-Eric.

11.   Följande beslut kräver två tredjedelars majoritet av rösterna, under förutsättning att antingen bidragen från dessa medlemmar utgör minst tre fjärdedelar av de totala bidragen till AnaEE-Erics budget eller att alla utom en av de närvarande eller företrädda och röstande medlemmarna röstar för.

| a) | Godkännande av AnaEE-Erics finansiella regler. |
| --- | --- |

a)

Godkännande av AnaEE-Erics finansiella regler.

| b) | Godkännande av den femåriga budgetplanen. |
| --- | --- |

b)

Godkännande av den femåriga budgetplanen.

| c) | Godkännande av den årliga budget som generaldirektören lagt fram. |
| --- | --- |

c)

Godkännande av den årliga budget som generaldirektören lagt fram.

| d) | Ändringar av den årliga budgeten under respektive räkenskapsår som minskar eller ökar budgeten med mer än 4 %. |
| --- | --- |

d)

Ändringar av den årliga budgeten under respektive räkenskapsår som minskar eller ökar budgeten med mer än 4 %.

| e) | Förslag till ändringar av stadgarna för AnaEE-Eric och respektive underrättelse till Europeiska kommissionens om godkännande/invändning enligt artiklarna 9 och 11 i förordning (EG) nr 723/2009. |
| --- | --- |

e)

Förslag till ändringar av stadgarna för AnaEE-Eric och respektive underrättelse till Europeiska kommissionens om godkännande/invändning enligt artiklarna 9 och 11 i förordning (EG) nr 723/2009.

12.   Nedlagda röster ska inte räknas som en röst för eller emot resolutionen i fråga.

Artikel 19

Generaldirektören

1.   Generaldirektören ska vara verkställande chef och rättslig företrädare för AnaEE-Eric.

2.   Generaldirektören ska utses av medlemsförsamlingen efter en internationell ansökningsomgång. Villkoren för utnämningen beskrivs närmare i verksamhetsreglerna.

3.   Generaldirektören ska ansvara för

| a) | den rättsliga representationen av AnaEE-Eric, inbegripet ingående av avtal och andra rättsliga och administrativa förfaranden, beroende på vad som är lämpligt i enlighet med medlemsförsamlingens beslut, |
| --- | --- |

a)

den rättsliga representationen av AnaEE-Eric, inbegripet ingående av avtal och andra rättsliga och administrativa förfaranden, beroende på vad som är lämpligt i enlighet med medlemsförsamlingens beslut,

| b) | utvecklingen av AnaEE-Erics strategi och tillhandahållande av förslag till medlemsförsamlingen, på grundval av synpunkter från direkt kontakt med medlemmarna, styrelsen, de rådgivande nämnderna, noderna och AnaEE-Erics tjänstecentrum, |
| --- | --- |

b)

utvecklingen av AnaEE-Erics strategi och tillhandahållande av förslag till medlemsförsamlingen, på grundval av synpunkter från direkt kontakt med medlemmarna, styrelsen, de rådgivande nämnderna, noderna och AnaEE-Erics tjänstecentrum,

| c) | den dagliga ledningen, administrationen och förvaltningen av AnaEE-Eric, inbegripet genomförande av de beslut som antagits av medlemsförsamlingen, samordning av pågående projekt och initiativ, anställning av all personal i AnaEE-Eric och ledning av sekretariatet, |
| --- | --- |

c)

den dagliga ledningen, administrationen och förvaltningen av AnaEE-Eric, inbegripet genomförande av de beslut som antagits av medlemsförsamlingen, samordning av pågående projekt och initiativ, anställning av all personal i AnaEE-Eric och ledning av sekretariatet,

| d) | ledning av styrelsen och delegering av åtgärder för att säkerställa genomförandet av AnaEE-Erics beslut i varje tjänstecentrum eller nationell nod, |
| --- | --- |

d)

ledning av styrelsen och delegering av åtgärder för att säkerställa genomförandet av AnaEE-Erics beslut i varje tjänstecentrum eller nationell nod,

| e) | säkerställande av att styrelsen och noderna fungerar i enlighet med de direktiv som fastställs i verksamhetsreglerna och i detta dokument, |
| --- | --- |

e)

säkerställande av att styrelsen och noderna fungerar i enlighet med de direktiv som fastställs i verksamhetsreglerna och i detta dokument,

| f) | anordnande av medlemsförsamlingens möten, inbegripet förslag till punkter på dagordningen för sammanträdena samt utarbetande och framläggande av den årliga verksamhetsrapporten för godkännande av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 28, |
| --- | --- |

f)

anordnande av medlemsförsamlingens möten, inbegripet förslag till punkter på dagordningen för sammanträdena samt utarbetande och framläggande av den årliga verksamhetsrapporten för godkännande av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 28,

| g) | anordnande av möten i de rådgivande kommittéerna för AnaEE-Eric för utvärdering av det vetenskapliga programmet och den etiska policyn i enlighet med artiklarna 24 och 25, |
| --- | --- |

g)

anordnande av möten i de rådgivande kommittéerna för AnaEE-Eric för utvärdering av det vetenskapliga programmet och den etiska policyn i enlighet med artiklarna 24 och 25,

| h) | bedömning och intervju av dem som vill bli medlemmar eller observatörer för att föreslå att de upptas i AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

h)

bedömning och intervju av dem som vill bli medlemmar eller observatörer för att föreslå att de upptas i AnaEE-Eric.

4.   Generaldirektören ska inom sex månader efter räkenskapsårets slut förse medlemsförsamlingen med en redovisning för det föregående räkenskapsåret, som granskats i enlighet med artikel 32. Vad som ska ingå i redovisningen ska fastställas i verksamhetsreglerna.

5.   Generaldirektören ska senast i slutet av november, i enlighet med verksamhetsreglerna, förse medlemsförsamlingen med

| a) | en rapport om det arbete som utförts under året med en finansieringsöversikt, |
| --- | --- |

a)

en rapport om det arbete som utförts under året med en finansieringsöversikt,

| b) | ett förslag till arbetsprogram för det kommande året, |
| --- | --- |

b)

ett förslag till arbetsprogram för det kommande året,

| c) | den preliminära budgeten för det kommande räkenskapsåret. |
| --- | --- |

c)

den preliminära budgeten för det kommande räkenskapsåret.

6.   Generaldirektören ska när som helst ha rätt att inrätta arbetsgrupper för att stödja AnaEE-Erics verksamhet i enlighet med verksamhetsreglerna.

Artikel 20

Centralt nav

1.   Det centrala navet omfattar följande stödtjänster:

| a) | Stöd till generaldirektören i genomförandet av AnaEE-Erics arbetsprogram. |
| --- | --- |

a)

Stöd till generaldirektören i genomförandet av AnaEE-Erics arbetsprogram.

| b) | En central enhet för kommunikation med berörda parter och samverkan med de nationella noderna. |
| --- | --- |

b)

En central enhet för kommunikation med berörda parter och samverkan med de nationella noderna.

| c) | Samordning av centrumens verksamhet, inbegripet gemensam utvecklingsverksamhet och personalutbyten. |
| --- | --- |

c)

Samordning av centrumens verksamhet, inbegripet gemensam utvecklingsverksamhet och personalutbyten.

| d) | Anordnande av utbildningsprogram för personalen vid AnaEE-Erics plattformar. |
| --- | --- |

d)

Anordnande av utbildningsprogram för personalen vid AnaEE-Erics plattformar.

| e) | Anordnande av alla sammanträden avseende styrning och förvaltning. |
| --- | --- |

e)

Anordnande av alla sammanträden avseende styrning och förvaltning.

| f) | Administration och förvaltning av webbportalen. |
| --- | --- |

f)

Administration och förvaltning av webbportalen.

| g) | Förvaltning av AnaEE-Erics verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Förvaltning av AnaEE-Erics verksamhet.

| h) | Främjande av, kommunikation om och marknadsföring av AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

h)

Främjande av, kommunikation om och marknadsföring av AnaEE-Eric.

2.   De anställda vid det centrala navet ska bistå generaldirektören i alla frågor och rapportera till honom.

3.   Sammansättningen av de anställda vid det centrala navet och dess arbetssätt beskrivs i verksamhetsreglerna.

Artikel 21

AnaEE-Erics tjänstecentrum

1.   AnaEE-Erics tjänstecentrum ska tillhandahålla sakkunskap, tjänster och verktyg som är relevanta för fullgörandet av AnaEE-Erics uppgifter och verksamhet, i enlighet med AnaEE-Erics arbetsprogram.

2.   Tre tjänstecentrum ska inrättas inom ramen för AnaEE-Eric och stå under generaldirektörens ansvar: teknikcentrumet, centrumet för datamodellering samt centrumet för gränssnitt och syntes.

3.   Tjänstecentrumen ska ligga i länder som är medlemmar av AnaEE-Eric.

4.   Vart och ett av tjänstecentrumen ska ledas av en centrumchef, under generaldirektörens ledning, och anställas i enlighet med anställningspolicyn.

Artikel 22

Nationella noder och nationella plattformar

1.   Den nationella noden kommer antingen att ha en juridisk person som företrädare eller ålägga en juridisk person att företräda den och underteckna det rättsliga tjänsteavtalet i dess namn.

2.   Varje nationell nod representeras av en kontaktperson för noden. Medlemmarna i AnaEE-Eric ska informera generaldirektören om namnet på deras kontaktperson. Kontaktpersonen för noden kommer att sammanträda vid behov och ”minst” två gånger om året med generaldirektören och ”minst” en gång om året med styrelsen.

3.   Varje nationell nod ska vara bunden av ett servicenivåavtal med AnaEE-Eric för att åtminstone tillhandahålla tjänsterna för att organisera och samordna tjänsterna för en medlems nationella plattformar och för att organisera kommunikationen mellan AnaEE-Eric och de nationella plattformarna.

4.   Varje nationell plattform för en medlem ska vara bunden av ett servicenivåavtal med AnaEE-Eric om att tillhandahålla tjänsterna för att driva forskningsinfrastrukturen. Detta servicenivåavtal kommer att omfatta de kriterier som nationella plattformar ska uppfylla för att identifieras som AnaEE-Eric-plattformar.

5.   Genom undantag från artikel 22.4 får en medlem också välja att rättsligt binda sina nationella plattformar genom den nationella noden. Om inget separat servicenivåavtal ingås med de nationella plattformarna i enlighet med artikel 22.4 kommer den nationella noden att ingå rättsligt bindande avtal med de nationella plattformarna för att garantera att tjänsterna levereras till AnaEE-Eric. I detta fall kommer servicenivåavtalet med den nationella noden, utöver artikel 22.3, också att innehålla de kriterier som nationella plattformar ska uppfylla för att identifieras som AnaEE-Eric-plattformar.

6.   Kontaktpersonen för noden ska regelbundet lämna en rapport till generaldirektören för AnaEE-Eric om den verksamhet som bedrivs av den nationella noden för AnaEE-Eric, i enlighet med verksamhetsreglerna och servicenivåavtalet.

Artikel 23

Styrelsen

1.   Styrelsen ska bestå av generaldirektören och cheferna för AnaEE-Erics tjänstecentrum. Generaldirektören får bjuda in experter samt företrädare för nationella nod- och plattformstyper till styrelsens möten. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året med företrädarna för nationella nod- och plattformstyper.

2.   Styrelsen ska ledas av generaldirektören.

3.   Styrelsen ska ansvara för att

| a) | bidra till och stödja generaldirektören i utvecklingen av utkastet till det årliga arbetsprogrammet och budgetförslag (år N), tillsammans med ett preliminärt förslag till arbetsprogram och ett budgetförslag för de närmast följande två åren (år N+1 och år N+2), |
| --- | --- |

a)

bidra till och stödja generaldirektören i utvecklingen av utkastet till det årliga arbetsprogrammet och budgetförslag (år N), tillsammans med ett preliminärt förslag till arbetsprogram och ett budgetförslag för de närmast följande två åren (år N+1 och år N+2),

| b) | stödja generaldirektören i genomförandet av arbetsprogrammet och möjliggöra en effektiv samverkan mellan AnaEE-Eric och medlemmarna och observatörerna och AnaEE-Erics användare och intressenter. |
| --- | --- |

b)

stödja generaldirektören i genomförandet av arbetsprogrammet och möjliggöra en effektiv samverkan mellan AnaEE-Eric och medlemmarna och observatörerna och AnaEE-Erics användare och intressenter.

Artikel 24

Den oberoende rådgivande vetenskapliga kommittén (Isac)

1.   Isacs roll är att ge råd till medlemsförsamlingen om

| a) | översyn av kriterierna för att godkänna en plattform i AnaEE-Eric, |
| --- | --- |

a)

översyn av kriterierna för att godkänna en plattform i AnaEE-Eric,

| b) | rådgivning om AnaEE-Erics strategi avseende dess experimentella kapacitet och plattformstjänster, |
| --- | --- |

b)

rådgivning om AnaEE-Erics strategi avseende dess experimentella kapacitet och plattformstjänster,

| c) | samarbete med andra europeiska eller internationella infrastrukturer, |
| --- | --- |

c)

samarbete med andra europeiska eller internationella infrastrukturer,

| d) | analys av navens och tjänstecentrumens verksamhetsrapporter och rekommendationer för deras arbetsprogram och långsiktiga strategi, |
| --- | --- |

d)

analys av navens och tjänstecentrumens verksamhetsrapporter och rekommendationer för deras arbetsprogram och långsiktiga strategi,

| e) | tillfällig översyn av forskningsprojekt på begäran av generaldirektören, eventuellt inbegripet externa experter, |
| --- | --- |

e)

tillfällig översyn av forskningsprojekt på begäran av generaldirektören, eventuellt inbegripet externa experter,

| f) | framsyn om ekosystemvetenskap och dess koppling till livsmedelssystemens hållbarhet, hållbar bioekonomi och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

f)

framsyn om ekosystemvetenskap och dess koppling till livsmedelssystemens hållbarhet, hållbar bioekonomi och biologisk mångfald.

2.   Medlemmarna i den oberoende rådgivande vetenskapliga kommittén ska utses av medlemsförsamlingen. Den rådgivande vetenskapliga kommittén ska bestå av oberoende experter från den offentliga eller privata sektorn med sakkunskap på hög nivå på områdena agronomi, växtskydd, ekologi, biologisk mångfald, miljövetenskap, globala förändringar, datahantering och modellering samt med erfarenhet av förvaltning av storskaliga forskningsinfrastrukturer eller forskningsprogram och andra oberoende personer. Antalet medlemmar bör vara minst fem och högst tio.

3.   Medlemmarna i den oberoende rådgivande vetenskapliga kommittén ska utses av medlemsförsamlingen för en period på fem år, med möjlighet till en förnyelse. De kommer att välja en ordförande och sammanträda minst en gång om året. Generaldirektören får när som helst konsultera ordföranden.

4.   Närmare regler för den oberoende rådgivande vetenskapliga kommitténs verksamhet ska antas av medlemsförsamlingen.

Artikel 25

Den oberoende rådgivande etikkommittén (IEAC)

1.   IEAC har till uppgift att ge råd till medlemsförsamlingen i etiska frågor som ska beaktas av tjänstecentrum och nationella plattformar i deras verksamhet.

2.   Medlemmarna i den oberoende rådgivande etikkommittén ska utses av medlemsförsamlingen. Den oberoende rådgivande etikkommittén ska bestå av oberoende experter från den offentliga eller privata sektorn med sakkunskap på hög nivå om etikfrågor inom miljö och biovetenskap. Antalet medlemmar bör vara minst tre och högst tio.

3.   Medlemmarna i den oberoende rådgivande etikkommittén ska utses av medlemsförsamlingen för en period på fem år, med möjlighet till en förnyelse. De kommer att välja en ordförande och sammanträda minst en gång om året. Generaldirektören får när som helst konsultera ordföranden.

4.   Närmare regler för den oberoende rådgivande etikkommitténs verksamhet ska antas av medlemsförsamlingen.

Artikel 26

Intressentkommittén

1.   Intressentkommittén ska bestå av företrädare för de organ och institutioner som är intresserade av de tjänster och resultat som tillhandahålls av AnaEE-Eric, såsom användare av AnaEE-Erics anläggningar eller data, beslutsfattare, industrier, icke-statliga organisationer och medier. Antalet medlemmar bör vara minst tio och högst tjugo.

2.   Intressentkommitténs roll är att ge råd till medlemsförsamlingen om

| a) | analys av tjänstecentrumens verksamhetsrapporter och rekommendationer för deras arbetsprogram och långsiktiga strategi, |
| --- | --- |

a)

analys av tjänstecentrumens verksamhetsrapporter och rekommendationer för deras arbetsprogram och långsiktiga strategi,

| b) | kommunikationsplanen, |
| --- | --- |

b)

kommunikationsplanen,

| c) | utarbetande av verktyg för stöd till beslutsfattande om ekosystemförvaltning, |
| --- | --- |

c)

utarbetande av verktyg för stöd till beslutsfattande om ekosystemförvaltning,

| d) | samarbete med andra europeiska eller internationella infrastrukturer. |
| --- | --- |

d)

samarbete med andra europeiska eller internationella infrastrukturer.

3.   Medlemmarna i intressentkommittén ska utses av medlemsförsamlingen för en period på fem år, med möjlighet till en förnyelse. De kommer att välja en ordförande och sammanträda minst en gång om året. Generaldirektören får när som helst konsultera ordföranden.

4.   Närmare regler för intressentkommitténs verksamhet ska antas av medlemsförsamlingen.

Artikel 27

Underorgan

1.   Medlemsförsamlingen får besluta att inrätta underorgan när omständigheterna så kräver, till exempel för att ge rekommendationer om särskilda frågor.

2.   Underorganens sammansättning och verksamhetsregler ska godkännas av medlemsförsamlingen i enlighet med artikel 18.10.

3.   Varje underorgan ska sammanträda minst en gång per år. Medlemsförsamlingen får begära att underorganets ordförande sammankallar möten för att överväga och lämna rekommendationer om särskilda frågor.

KAPITEL 5

RAPPORTERING TILL EUROPEISKA KOMMISSIONEN

RAPPORTERING TILL EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Artikel 28

Rapportering till Europeiska kommissionen

1.   AnaEE-Eric ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport som framför allt innehåller de vetenskapliga, operativa och ekonomiska aspekterna av verksamheten. Rapporten ska skickas för godkännande till medlemsförsamlingen inom fyra månader efter utgången av motsvarande räkenskapsår och därefter översändas till kommissionen och berörda offentliga myndigheter inom sex månader efter utgången av motsvarande räkenskapsår. Rapporten ska offentliggöras.

2.   Generaldirektören för AnaEE-Eric ska underrätta kommissionen om alla omständigheter som allvarligt kan äventyra genomförandet av AnaEE-Erics uppgifter eller förhindra att AnaEE-Eric uppfyller kraven enligt förordning (EG) nr 723/2009.

KAPITEL 6

FINANSIERING

FINANSIERING

Artikel 29

Räkenskapsår

AnaEE-Erics räkenskapsår ska börja den 1 januari och sluta den 31 december varje år. Det första räkenskapsåret för AnaEE-Eric ska vara ett förkortat räkenskapsår och inledas den dag då kommissionens beslut att inrätta AnaEE-Eric träder i kraft.

Artikel 30

Resurser

AnaEE-Erics resurser ska utgöras av

| 1. | medlems- och observatörsavgifter enligt artiklarna 17 och 31, |
| --- | --- |

1.

medlems- och observatörsavgifter enligt artiklarna 17 och 31,

| 2. | värdlandsavgiften, som tillhandahålls av de medlemmar som hyser antingen ett tjänstecentrum eller det centrala navet, enligt bilaga III, |
| --- | --- |

2.

värdlandsavgiften, som tillhandahålls av de medlemmar som hyser antingen ett tjänstecentrum eller det centrala navet, enligt bilaga III,

| 3. | andra bidrag, såsom anslag eller inkomster från tjänster eller immateriella rättigheter som ägs av AnaEE-Eric, inom de gränser och på de villkor som godkänts av medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

3.

andra bidrag, såsom anslag eller inkomster från tjänster eller immateriella rättigheter som ägs av AnaEE-Eric, inom de gränser och på de villkor som godkänts av medlemsförsamlingen.

Artikel 31

Principer för bidrag från medlemmar och observatörer

1.   Medlemmarna och observatörerna ska lämna årliga bidrag till AnaEE-Eric.

2.   Medlemmarnas bidrag ska fastställas för en budgetcykel och godkännas av medlemsförsamlingen i enlighet med förfarandena i artikel 18 och bilaga III.

3.   Bidrag in natura ska övervägas endast i form av effektiva och kvantifierbara bidrag till AnaEE-Eric, inbegripet avdelad personal till AnaEE-Eric, och efter medlemsförsamlingens godkännande. Medlemsförsamlingen ska komma överens om ett redovisningssystem, regler för godkännande av bidrag in natura och en bedömning av deras värde.

4.   Ekonomiska bidrag ska erläggas i euro.

5.   Värdet av eventuella bidrag in natura ska beaktas vid beräkningen av de ekonomiska bidrag som getts under samma tidsperiod, i syfte att beräkna i) den totala summan av bidrag under året i fråga och ii) de specifika andelar som varje medlem bidrar med till de totala bidragen.

Artikel 32

Budget, budgetprinciper, räkenskaper och revision

1.   Alla intäkts- och utgiftsposter för AnaEE-Eric ska beräknas för varje räkenskapsår och tas upp i budgeten.

2.   Intäkterna och utgifterna för AnaEE-Eric ska balansera varandra.

3.   Medlemsförsamlingen ska säkerställa att AnaEE-Erics resurser används i överensstämmelse med principerna för sund ekonomisk förvaltning.

4.   Budgeten ska upprättas och genomföras och räkenskaperna ska läggas fram med hänsyn tagen till principen om öppenhet.

5.   AnaEE-Erics räkenskaper ska revideras varje år och åtföljas av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för det föregående räkenskapsåret. Medlemsförsamlingen ska godkänna utnämningen av en extern revisor och längden på dennes förordnande och ska godkänna de reviderade räkenskaperna och rapportera om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för det föregående räkenskapsåret senast sex månader efter slutet av varje räkenskapsår.

6.   AnaEE-Eric ska omfattas av kraven i den tillämpliga lagstiftningen när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaperna.

Artikel 33

Skatter

1.   Undantag från mervärdesskatt på grundval av artiklarna 143.1 g och 151.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG och i enlighet med artiklarna 50 och 51 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 ska tillämpas på inköp av varor och tjänster som AnaEE-Eric och AnaEE-Erics medlemmar, enligt den mening som avses i kapitel 2 och 3 i stadgarna, gör som ska användas officiellt och uteslutande av AnaEE-Eric, under förutsättning att dessa inköp enbart görs för AnaEE-Erics icke-ekonomiska verksamhet i överensstämmelse med dess verksamhet. Undantag från mervärdesskatt ska begränsas till inköp vars värde överstiger 300 euro.

2.   Undantag från punktskatt på grundval av artikel 12 i rådets direktiv 2020/262 ska begränsas till inköp som AnaEE-Eric gör som ska användas officiellt och uteslutande av AnaEE-Eric, under förutsättning att dessa inköp enbart görs för konsortiets icke-ekonomiska verksamhet i överensstämmelse med dess verksamhet och att värdet på inköpet överstiger 300 euro.

3.   Inköp gjorda av personal ska inte omfattas av undantagen.

KAPITEL 7

DIVERSE

DIVERSE

Artikel 34

Tillämplig lag

AnaEE-Erics funktionssätt ska styras av

| 1. | unionsrätten, särskilt förordning (EG) nr 723/2009, senast ändrad genom förordning (EU) nr 1261/2013, |
| --- | --- |

1.

unionsrätten, särskilt förordning (EG) nr 723/2009, senast ändrad genom förordning (EU) nr 1261/2013,

| 2. | lagstiftningen i den stat där AnaEE-Eric har sitt stadgeenliga säte när det gäller frågor som inte, eller endast delvis, regleras av unionsrätten, |
| --- | --- |

2.

lagstiftningen i den stat där AnaEE-Eric har sitt stadgeenliga säte när det gäller frågor som inte, eller endast delvis, regleras av unionsrätten,

| 3. | dessa stadgar och verksamhetsreglerna. |
| --- | --- |

3.

dessa stadgar och verksamhetsreglerna.

Artikel 35

Arbetsspråk

AnaEE-Erics arbetsspråk ska vara engelska.

Artikel 36

Tvister

1.   Om en tvist eller meningsskiljaktighet uppkommer mellan medlemmarna på grund av eller i samband med stadgarna ska medlemsförsamlingen sammanträda i god tro så snart som det är rimligen genomförbart att samråda och försöka lösa tvisten i godo.

2.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra tvister om AnaEE-Eric mellan medlemmarna eller mellan medlemmarna och AnaEE-Eric samt alla tvister i vilka unionen är part.

3.   EU-lagstiftningen om behörig domstol ska tillämpas på tvister mellan AnaEE-Eric och tredje parter. I fall som inte omfattas av unionslagstiftningen ska lagstiftningen i den stat där AnaEE-Eric har sitt stadgeenliga säte fastställa vilken domstol som är behörig att avgöra den aktuella tvisten.

Artikel 37

Ändringar av stadgarna, uppdatering och tillgång

1.   Ändringar av stadgarna ska omfattas av bestämmelserna i artikel 11 i förordning (EG) nr 723/2009, ändrad genom förordning (EU) nr 1261/2013.

2.   Stadgarna ska hållas uppdaterade och vara offentligt tillgängliga på AnaEE-Erics webbplats och vid det stadgeenliga sätet.

Artikel 38

Bestämmelser om inrättande

1.   Ett första möte i medlemsförsamlingen ska sammankallas av den stat där AnaEE-Eric har sitt stadgeenliga säte så snart som möjligt efter ikraftträdandet av kommissionens beslut om inrättande av AnaEE-Eric.

2.   Innan det första mötet hålls, och senast fyrtiofem kalenderdagar efter ikraftträdandet av kommissionens beslut om inrättande av AnaEE-Eric, ska staten i fråga underrätta de grundande medlemmarna och observatörerna om eventuella särskilda brådskande rättsliga åtgärder som måste vidtas på AnaEE-Erics vägnar. Såvida inte en grundande medlem framför invändningar mot en rättslig åtgärd inom fem arbetsdagar efter det att den underrättats om åtgärden ska denna åtgärd genomföras av en person som vederbörligen bemyndigats av den berörda staten.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning).

1

---

BILAGA I

DEFINITIONER

I dessa stadgar gäller följande definitioner:

| 1. | AnaEE: den paneuropeiska forskningsinfrastrukturen för förvaltade och icke förvaltade terrestra och akvatiska ekosystem, som kommer att ge åtkomst till ett stort antal distribuerade och samordnade experimentella plattformar som täcker hela spektrumet av europeiska ekosystem och klimatzoner samt till toppmoderna plattformar för analys och modellering för att stödja dessa. Genom att experimentellt simulera framtidsscenarier kommer AnaEE att mäta och förutse ekosystemens reaktion på miljöförändringar och förändrad markanvändning och testa tekniska alternativ för begränsning och anpassning för upprätthållande av ekosystemtjänsterna. |
| --- | --- |

1.

AnaEE: den paneuropeiska forskningsinfrastrukturen för förvaltade och icke förvaltade terrestra och akvatiska ekosystem, som kommer att ge åtkomst till ett stort antal distribuerade och samordnade experimentella plattformar som täcker hela spektrumet av europeiska ekosystem och klimatzoner samt till toppmoderna plattformar för analys och modellering för att stödja dessa. Genom att experimentellt simulera framtidsscenarier kommer AnaEE att mäta och förutse ekosystemens reaktion på miljöförändringar och förändrad markanvändning och testa tekniska alternativ för begränsning och anpassning för upprätthållande av ekosystemtjänsterna.

| 2. | AnaEE-Eric: en juridisk person bestående av navet och tre tjänstecentrum: centrumet för gränssnitt och syntes (ISC), teknikcentrumet (TC), centrumet för datamodellering (DMC). |
| --- | --- |

2.

AnaEE-Eric: en juridisk person bestående av navet och tre tjänstecentrum: centrumet för gränssnitt och syntes (ISC), teknikcentrumet (TC), centrumet för datamodellering (DMC).

| 3. | nationell nod: en operativ enhet som organiserar bidraget från ett visst lands plattformar för experiment, analys och modellering till AnaEE. |
| --- | --- |

3.

nationell nod: en operativ enhet som organiserar bidraget från ett visst lands plattformar för experiment, analys och modellering till AnaEE.

| 4. | kontaktperson för nod: den person som utsetts av en nationell nod för att samverka direkt med generaldirektören i alla frågor från eller till en nationell nod. |
| --- | --- |

4.

kontaktperson för nod: den person som utsetts av en nationell nod för att samverka direkt med generaldirektören i alla frågor från eller till en nationell nod.

| 5. | nationell plattform: en experimentell anläggning som uppfyller AnaEE:s kriterier och stöds av en institution från en landsmedlem av AnaEE-Eric. |
| --- | --- |

5.

nationell plattform: en experimentell anläggning som uppfyller AnaEE:s kriterier och stöds av en institution från en landsmedlem av AnaEE-Eric.

| 6. | plattformstyp: den huvudsakliga metod som föreslås av en nationell plattform. Det finns fyra möjliga metoder: experiment utomhus, slutna experiment, analytiska åtgärder och modellering. |
| --- | --- |

6.

plattformstyp: den huvudsakliga metod som föreslås av en nationell plattform. Det finns fyra möjliga metoder: experiment utomhus, slutna experiment, analytiska åtgärder och modellering.

| 7. | AnaEE-data:






  a. | Data, programvara, dokument och protokoll från AnaEE-Eric. |
| --- | --- | --- |

7.

AnaEE-data:

a.

Data, programvara, dokument och protokoll från AnaEE-Eric.

| b. | Plattformarnas kärndata: de miljöparametrar som regelbundet mäts av plattformarna på lång sikt, varav vissa kan omfattas av Inspire-förordningen. |
| --- | --- |

b.

Plattformarnas kärndata: de miljöparametrar som regelbundet mäts av plattformarna på lång sikt, varav vissa kan omfattas av Inspire-förordningen.

| c. | Data om projekt i AnaEE-plattformar. |
| --- | --- |

c.

Data om projekt i AnaEE-plattformar.

---

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMMAR, OBSERVATÖRER OCH DERAS FÖRETRÄDANDE ORGAN

| Medlem | Företrädande organ |
| --- | --- |
| Republiken Frankrike | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Konungariket Danmark | Köpenhamns universitet |
| Tjeckien | Ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott |
| Republiken Italien | Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA) |
| Republiken Finland | Naturresursinstitutet (Luke) |
| Republiken Bulgarien | Ministeriet för utbildning och forskning |
| CIHEAM | Ej tillämpligt |

Medlem

Företrädande organ

Republiken Frankrike

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Konungariket Danmark

Köpenhamns universitet

Tjeckien

Ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott

Republiken Italien

Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA)

Republiken Finland

Naturresursinstitutet (Luke)

Republiken Bulgarien

Ministeriet för utbildning och forskning

CIHEAM

Ej tillämpligt

| Observatör | Företrädande organ |
| --- | --- |
| Konungariket Belgien | Belgian Science Policy Office (BELSPO) |

Observatör

Företrädande organ

Konungariket Belgien

Belgian Science Policy Office (BELSPO)

---

BILAGA III

BIDRAG TILL BUDGETEN

ANAEE-ERICS FINANSIERINGSMODELL

De centrala avdelningarnas budgetar är en del av konsortiets budget och faller under medlemsförsamlingens beslutsbefogenheter. AnaEE-Erics driftskostnader täcks till stor del av medlemmarnas offentliga finansiering.

Minst 50 % av värdlandsavgiften under den operativa fasen förväntas när AnaEE-Eric godkänns. Övriga utgifter för de centrala avdelningarna ska täckas av årliga medlemsavgifter till AnaEE-Eric som är den förväntade juridiska personen. Värdlandsavgifter kan betalas som kontanter och/eller delvis in natura, medan medlemsavgifter ska betalas kontant för att täcka utgifter inom de centrala avdelningarna som rör exempelvis förbrukningsvaror, personalresor, möten, utåtriktad verksamhet, tjänster (t.ex. juridisk verksamhet, redovisning, revision, marknadsföring, rekrytering och användande av underleverantörer), utrustning (programvara, licenser osv.) och generaldirektörens lön. Bidrag in natura i personalresurser från icke-värdländer ska övervägas och beslutas från fall till fall i AnaEE-Erics medlemsförsamling. Medlemsavgiften till AnaEE-Eric ska tilldelas alla tjänstecentrum genom beslut av medlemsförsamlingen.

Den föreslagna modellen för hur de kostnader för det centrala navet och tjänstecentrumen som täcks av medlemsavgiften ska fördelas är 50 % lika andel + 25 % BNP + 25 % antal plattformar (se närmare uppgifter nedan).

Medlemsavgifterna och värdlandsavgifterna kommer att förbli konstanta under den första femårsperioden (inklusive det första förkortade året). Efter denna period kommer medlemsförsamlingen att se över medlemsavgiften. Nya medlemmars bidrag kommer att beräknas enligt den regel som föreslås i denna bilaga, men kommer inte att påverka andra medlemmars bidrag förrän den första femårsperioden har löpt ut. I slutet av femårsperioden kommer bidraget från medlemmarna (dvs. de som blir medlemmar efter inrättandet av Eric-konsortiet) att ses över i enlighet med de regler som fastställs av medlemsförsamlingen.

Särskilda bidrag från medlemmar och observatörer välkomnas för specifika verksamheter inom AnaEE-Eric.

Modellen för medlemsavgiften består av följande delar:

| 1. | Lika andel = 50 % av de kostnader för centrala avdelningar som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas lika mellan medlemmarna. |
| --- | --- |

1.

Lika andel = 50 % av de kostnader för centrala avdelningar som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas lika mellan medlemmarna.

| 2. | Bruttonationalprodukt [BNP] = 25 % av de kostnader som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas mellan medlemmarna med hjälp av en medlemsspecifik procentandel av samtliga medlemmars totala BNP. Referensen kommer att vara genomsnittlig BNP under den senast kända femårsperioden före inrättandet av Eric-konsortiet (2014–2018 i januari 2020). Uppgifterna för BNP-beräkningarna kommer från Eurostat och, för andra länder, från Världsbanken. |
| --- | --- |

2.

Bruttonationalprodukt [BNP] = 25 % av de kostnader som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas mellan medlemmarna med hjälp av en medlemsspecifik procentandel av samtliga medlemmars totala BNP. Referensen kommer att vara genomsnittlig BNP under den senast kända femårsperioden före inrättandet av Eric-konsortiet (2014–2018 i januari 2020). Uppgifterna för BNP-beräkningarna kommer från Eurostat och, för andra länder, från Världsbanken.

| 3. | Bidrag baserat på antal plattformar = 25 % av de kostnader som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas mellan medlemmarna med hjälp av medlemsspecifika plattformsbidrag. Olika plattformstyper ska debiteras på följande sätt:






  — | Ekosystemplattformar utomhus utan manipulering av klimatförändringar och alla slutna ekosystemplattformar kommer att debiteras fullt pris. |
| --- | --- | --- |

3.

Bidrag baserat på antal plattformar = 25 % av de kostnader som inte täcks av värdlandsavgiften fördelas mellan medlemmarna med hjälp av medlemsspecifika plattformsbidrag. Olika plattformstyper ska debiteras på följande sätt:

—

Ekosystemplattformar utomhus utan manipulering av klimatförändringar och alla slutna ekosystemplattformar kommer att debiteras fullt pris.

| — | Öppna ekosystemplattformar med manipulering av klimatförändringar kommer att vara 20 %, analysplattformar 25 % och modelleringsplattformar 50 % nedsättning av hela priset. |
| --- | --- |

—

Öppna ekosystemplattformar med manipulering av klimatförändringar kommer att vara 20 %, analysplattformar 25 % och modelleringsplattformar 50 % nedsättning av hela priset.

Den matematiska formel som används för att härleda hela plattformspriset och medlemsavgiften för medlemmen i AnaEE-Eric (betecknas ”i”) anges nedan.

Image 1
  , (ekvation 1)

där HC är värdlandsavgiften (%), budget är de centrala avdelningarnas totala budget, N står för antalet distribuerade nationella plattformar i AnaEE-Erics infrastruktur och dess index beskriver plattformstypen; Openair,0 (ekosystemplattform utomhus, ingen manipulering av klimatförändringar), Openair,1 (ekosystemplattform utomhus, manipulering av klimatförändringar har utförts), Enclosed (sluten ekosystemplattform), Analytical och Modelling.

Då är den totala medlemsavgiften för medlem i

Image 2
  , (ekvation 2)

där NMembers
  är antalet fullvärdiga medlemmar i AnaEE-Eric, GDPi
  är en medlemsspecifik procentandel av alla medlemmars totala BNP och Ni
  är det medlemsspecifika antalet av vissa typer av plattformar (i likhet med ovan).

Medlemsavgifter från mellanstatliga organisationer kommer att beräknas som ett schablonbelopp, som bör fastställas på grundval av femårsregeln (inklusive en eventuell översyn i slutet av en femårsperiod), plus en avgift baserad på antalet och typen av plattformar som organisationen tillhandahåller, enligt ekvation 2 ovan.

Image 3
  , (ekvation 3)

där L är det överenskomna schablonbeloppet.

Avgiften för observatörerna kommer att vara en fast avgift motsvarande hälften av medlemsavgiften (endast länder). Denna avgift kommer att läggas till i slutet av budgetberäkningen.

För en beräknad total budget på 900 000 euro och de medlemmar som för närvarande deltar i genomförandefasen (sex medlemsstater, en mellanstatlig organisation och en observatör) beskrivs den beräknade budgeten nedan med beaktande av en medianavgift på 60 000 euro.

I tabellerna nedan sammanfattas AnaEE-Erics budget enligt hypotesen om totala avgifter för landsmedlemmar på 400 000 euro, ett schablonbelopp för mellanstatliga organisationer på 30 000 euro, en observatör och de kända plattformarna.

Tabell 1.

Årliga medlemsavgifter

| Medlem | Avgift (t EUR) |
| --- | --- |
| Bulgarien | 39 |
| Tjeckien | 47 |
| Danmark | 58 |
| Finland | 61 |
| Frankrike | 103 |
| Italien | 92 |
| Landsavgifter/år | 400 |
| Mellanstatlig org. [CIHEAM] | 35 |
| Totala medlemsavgifter | 435 |
| Belgiens observatör | 30 |
| Totala avgifter/år (medlemmar + observatörer) | 465 |

Medlem

Avgift (t EUR)

Bulgarien

39

Tjeckien

47

Danmark

58

Finland

61

Frankrike

103

Italien

92

Landsavgifter/år

400

Mellanstatlig org. [CIHEAM]

35

Totala medlemsavgifter

435

Belgiens observatör

30

Totala avgifter/år (medlemmar + observatörer)

465

Tabell 2.

Tjänstecentrumens årsbudget och värdlandsavgift

| Tjänstecentrumens budget
  (t EUR) | Värdlandsavgift
  (t EUR) |
| --- | --- |
| Nav | 360 | 40  % | 174 |
| TC | 207 | 23  % | 100 |
| ISC | 117 | 13  % | 57 |
| DMC | 216 | 24  % | 104 |
| Totalt | 900 | | 435 |

Tjänstecentrumens budget

(t EUR)

Värdlandsavgift

(t EUR)

Nav

360

40  %

174

TC

207

23  %

100

ISC

117

13  %

57

DMC

216

24  %

104

Totalt

900

435

Tabell 3.

ANAEE-ERICS BUDGET

| Medlem | Medlemsavgift (t EUR) | Värdlandsavgift (t EUR) | Totalt bidrag (t EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 39 | 0 | 39 |
| Tjeckien | 47 | 57 | 104 |
| Danmark | 58 | 100 | 158 |
| Finland | 61 | 0 | 61 |
| Frankrike | 103 | 174 | 277 |
| Italien | 92 | 104 | 196 |
| CIHEAM | 35 | 0 | 35 |
| Belgien | 30 | 0 | 30 |
| TOTALT | 900 |

Medlem

Medlemsavgift (t EUR)

Värdlandsavgift (t EUR)

Totalt bidrag (t EUR)

Bulgarien

39

0

39

Tjeckien

47

57

104

Danmark

58

100

158

Finland

61

0

61

Frankrike

103

174

277

Italien

92

104

196

CIHEAM

35

0

35

Belgien

30

0

30

TOTALT

900

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/23

---

Eurons växelkurs (1)

23 februari 2022

(2022/C 88/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1344 |
| JPY | japansk yen | 130,58 |
| DKK | dansk krona | 7,4388 |
| GBP | pund sterling | 0,83463 |
| SEK | svensk krona | 10,5658 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0431 |
| ISK | isländsk krona | 141,20 |
| NOK | norsk krona | 10,0335 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,473 |
| HUF | ungersk forint | 357,25 |
| PLN | polsk zloty | 4,5481 |
| RON | rumänsk leu | 4,9468 |
| TRY | turkisk lira | 15,6871 |
| AUD | australisk dollar | 1,5592 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4394 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8529 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6679 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5253 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 350,23 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,0508 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,1669 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5362 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 270,12 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7480 |
| PHP | filippinsk peso | 57,980 |
| RUB | rysk rubel | 90,8791 |
| THB | thailändsk baht | 36,601 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6808 |
| MXN | mexikansk peso | 22,9079 |
| INR | indisk rupie | 84,6135 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1344

JPY

japansk yen

130,58

DKK

dansk krona

7,4388

GBP

pund sterling

0,83463

SEK

svensk krona

10,5658

CHF

schweizisk franc

1,0431

ISK

isländsk krona

141,20

NOK

norsk krona

10,0335

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,473

HUF

ungersk forint

357,25

PLN

polsk zloty

4,5481

RON

rumänsk leu

4,9468

TRY

turkisk lira

15,6871

AUD

australisk dollar

1,5592

CAD

kanadensisk dollar

1,4394

HKD

Hongkongdollar

8,8529

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6679

SGD

singaporiansk dollar

1,5253

KRW

sydkoreansk won

1 350,23

ZAR

sydafrikansk rand

17,0508

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,1669

HRK

kroatisk kuna

7,5362

IDR

indonesisk rupiah

16 270,12

MYR

malaysisk ringgit

4,7480

PHP

filippinsk peso

57,980

RUB

rysk rubel

90,8791

THB

thailändsk baht

36,601

BRL

brasiliansk real

5,6808

MXN

mexikansk peso

22,9079

INR

indisk rupie

84,6135

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/24

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 88/03)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Mubadala Investment Company (MIC, Förenade Arabemiraten). |
| --- | --- |

—

Mubadala Investment Company (MIC, Förenade Arabemiraten).

| — | Nationale-Nederlanden (NN, the Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Nationale-Nederlanden (NN, the Nederländerna).

| — | Healthcare Activos Management S.L. (HAM, Spanien). |
| --- | --- |

—

Healthcare Activos Management S.L. (HAM, Spanien).

| — | HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A., (HAY, Spanien). |
| --- | --- |

—

HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A., (HAY, Spanien).

| — | Olika fastighetsbolag ägda av HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (HAISA Entities, Spanien). |
| --- | --- |

—

Olika fastighetsbolag ägda av HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (HAISA Entities, Spanien).

| — | Sequêncialternativa S.A. (SQA, Portugal). |
| --- | --- |

—

Sequêncialternativa S.A. (SQA, Portugal).

MIC, NN och HAM förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen gemensam kontroll över HAY, HAISA Entities och SQA (tillsammans målföretaget).

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | MIC: investerar i ett antal olika strategiska sektorer innefattande energi, allmännyttiga tjänster, fastigheter, basindustrier och tjänster. MIC har investeringar i affärsenheter som är verksamma i flera länder över hela världen. |
| --- | --- |

—

MIC: investerar i ett antal olika strategiska sektorer innefattande energi, allmännyttiga tjänster, fastigheter, basindustrier och tjänster. MIC har investeringar i affärsenheter som är verksamma i flera länder över hela världen.

| — | NN: internationellt företag som är verksamt inom finansiella tjänster och tillhandahåller pensions-, försäkrings-, investerings- och banktjänster. |
| --- | --- |

—

NN: internationellt företag som är verksamt inom finansiella tjänster och tillhandahåller pensions-, försäkrings-, investerings- och banktjänster.

| — | HAM: tillhandahållande av förvaltningstjänster till målföretaget. |
| --- | --- |

—

HAM: tillhandahållande av förvaltningstjänster till målföretaget.

| — | Målföretaget: förvärv och uthyrning av fastigheter för hälso- och sjukvårdsändamål så som läkarmottagningar, sjukhus, vårdcentraler, vårdhem och psykiatrisk vårdinrättning. Målföretagets tillgångar är belägna i Spanien och Portugal. |
| --- | --- |

—

Målföretaget: förvärv och uthyrning av fastigheter för hälso- och sjukvårdsändamål så som läkarmottagningar, sjukhus, vårdcentraler, vårdhem och psykiatrisk vårdinrättning. Målföretagets tillgångar är belägna i Spanien och Portugal.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/26

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/04)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Haut-Médoc”

PDO-FR-A0710-AM04

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

Datumet den 3 juni 2021 har lagts till i förteckningen över sammanträden med den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

3.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Punkt 5 b i avsnitt IX kapitel 1 angående datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare tas bort.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell. Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Haut-Médoc

2.   Typ av geografisk beteckning:

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORT BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

Efter berikning överstiger inte den totala alkoholhalten 13 volymprocent.

Allt vin som saluförs otappat eller tappat har en halt av jäsbart socker (glukos + fruktos) på högst 3 g/l.

Allt vin som saluförs otappat eller tappat före den 1 oktober året efter skördeåret har en halt av flyktiga syror på högst 12,25 mekv/l (0,60 gram per liter uttryckt i H2SO4). Efter det datumet uppgår den högsta halten av flyktiga syror till 16,33 mekv/l (0,80 gram per liter uttryckt i H2SO4).

Allt vin som saluförs otappat har en svaveldioxidhalt på högst 140 mg/l.

Allt vin som saluförs otappat eller tappat har en halt av äppelsyra på högst 0,20 g/l.

Det handlar om icke-mousserande röda viner, tanninrika och med intensiv färg, som lämpar sig mycket väl för lagring. De består vanligtvis av en blandning av druvsorter där cabernet-sauvignon N ofta är dominerande. Den här druvsorten ger vinerna kryddiga toner som blandar sig med vaniljtoner om vinet lagras i tunnor. Merlot N ger vinerna fyllighet och mjukhet med arom av röda bär. Strukturen och komplexiteten kan förstärkas av en inblandning av cabernet franc N eller petit verdot N (där den sistnämnda tillför en friskhet de år då vinerna uppnår hög mognad).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

1.   Planttäthet och avstånd

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 6 500 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får vara högst 1,80 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

2.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Beskärning är obligatoriskt. Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9). Vinrankorna ska beskäras på något av följande sätt:

| — | Beskärning med två långskott, dubbel guyotbeskärning eller médocbeskärning (taille médocaine) med fem skott eller mer per långskott. |
| --- | --- |

—

Beskärning med två långskott, dubbel guyotbeskärning eller médocbeskärning (taille médocaine) med fem skott eller mer per långskott.

| — | Enkel eller dubbel guyotbeskärning med högst sju skott per vinstock. |
| --- | --- |

—

Enkel eller dubbel guyotbeskärning med högst sju skott per vinstock.

| — | Kortskottsbeskärning, beskärning i form av en solfjäder med fyra armar eller två löpare, med högst 12 skott per vinstock. |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning, beskärning i form av en solfjäder med fyra armar eller två löpare, med högst 12 skott per vinstock.

3.   Berikning

Specifika oenologiska metoder

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 15 procent.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | 65 hl/ha |
| --- | --- |

1.

65 hl/ha

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Cussac-Fort-Médoc, Labarde, Lamarque, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Sainte-Hélène, Soussans, Le Taillan-Médoc och Vertheuil.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Petit verdot N

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Haut-Médoc” ligger på floden Garonnes västra strand och väster om Girondeestuariet, i förlängningen av staden Bordeaux. Området sträcker sig närmare 50 kilometer, från Le Taillan-Médoc i söder ända upp till Saint-Seurin-de-Cadourne i norr, och lite drygt tio kilometer från öst till väst. Det geografiska området Haut-Médoc (övre Médoc) motsvarar till viss del det som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Médoc” och innefattar kommunerna uppströms Girondeestuariet, vilket förklarar beteckningens namn. Området omfattar 28 kommuner i departementet Gironde.

Trots det dominerande atlantkustklimatet skiljer sig den del av ”Haut-Médoc” som vetter mot floden från kommunerna i norra Médoc genom de relativt små säsongsvariationerna och den måttliga nederbörden. Dessa gynnsamma klimatrelaterade faktorer beror på den reglerande termiska effekten till följd av läget intill vattnen i Atlanten och Girondeestuariet.

Kustklimatet vissa år i kombination med regniga höstar med lågtryck eller tvärtom varma och mycket soliga höstar, är orsaken till tydliga variationer mellan årgångarna. De främsta egenskaperna beror emellertid framför allt på detta sedimentära bäckens typiska geologiska egenskaper, markens geologiska historia, dess form och topografi, samt på vinmarkernas pedologiska egenskaper.

Flera generationers vinodlare har arbetat för att kunna dra nytta av de goda egenskaperna hos vinodlingsmarken i Médocregionen, som har fått ett internationellt anseende. Genom åren har vinodlarnas ingående kunskap om markerna och deras strävan efter att maximera kvaliteten med hjälp av expertisen inom dräneringstekniker gjort det möjligt att utveckla odlingsmetoder som är optimalt anpassade för lagringsbara röda viner. Den sanitära utvecklingen och mekaniseringen av vinodlingen har inte påverkat vinodlarnas vilja att bevara de vinframställningsmetoder som tillämpas för att producera röda lagringsbara viner med den egenart som har kommit att få ett brett erkännande.

Historiskt sett har ”Haut-Médoc” inriktat sig på noga utvalda vinsorter som kan blandas för att få viner som lämpar sig för lagring. Vinodlarna i Médoc har valt att odla olika druvsorter beroende på jordmånernas olika karaktär – merlot N på colluviumsediment, carmenère N på mager och torr grusjord, cabernet franc N på kalkrika flodbäddar eller torr sandjord som också lämpar sig för cot N, samt petit verdot N på kraftig brunjord. Cabernet-sauvignon N, som utgör grunden i blandningen, växer bäst på djupa grusjordar.

Med den här mångfalden krävs en selektiv skötsel av vinodlingarna, med ett begränsat avstånd mellan raderna och en begränsad högsta belastning per jordlott och per vinstock.

Vinerna från ”Haut-Médoc” har i huvudsak fått sitt anseende och goda rykte från olika klassificeringar där begreppen cru (vingård) och château (slott) historiskt sett har kopplats till en kvalitativ hierarki. 1647, när Jurade de Bordeaux utfärdade historiens första klassificering av viner från Guyenne, hade vinerna från församlingarna i ”Médoc” redan ett etablerat anseende. Under Ludvig XV förfinades klassificeringen regionsvis; regionen började först delas in i församlingar och sedan efter vingårdar, crus. 1855 togs Bordeauxvinerna upp i klassificeringen ”Classement des Vins de Bordeaux” i samband med världsutställningen.

En av orsakerna till det goda anseende som ”Haut-Médoc” åtnjuter är att det finns fem crus classés i det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

1932 innehöll klassificeringen av crus bourgeois du Médoc 444 vingårdar (crus), varav 153 omfattades av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Haut-Médoc”.

Röda viner med beteckningen ”Haut-Médoc” är intensiva till färgen, tanninrika och består vanligtvis av en blandning av druvsorter där cabernet-sauvignon N ofta är dominerande och ger vinerna kryddiga toner som blandar sig med toner av vanilj om vinet lagras i tunnor, vilket är vanligare än när det gäller viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Médoc”. Merlot N ger vinerna fyllighet och mjukhet med arom av röda bär. Strukturen och komplexiteten kan förstärkas av blandningen med cabernet franc N eller petit verdot N där den sistnämnda även tillför en friskhet de år då vinerna uppnår hög mognad.

Med den här vinskötseln går det att få mycket mogna och friska vindruvor med en god kontroll över skörden. Det går därför att macerera druvorna länge för att få de koncentrerade viner som eftersträvas. Det gör att vinerna måste lagras i minst sex månader för att bli mjukare. Viner från ”Haut-Médoc” lämpar sig mycket väl för lagring.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning, utgörs av följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Bégadan, Blaignan-Prignac, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Gaillan-en-Médoc, Jau-Dignac-et-Loirac, Lesparre-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Queyrac, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Valeyrac och Vensac.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinberedning och odling, utgörs av följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-Les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salaunes, Salleboeuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen kan innehålla den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux - Médoc” eller ”Grand Vin de Bordeaux - Médoc”.

De teckensnitt som används för denna beteckning får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3182161c-979d-466e-9a73-e1be118d74b0

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/32

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/05)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING SOM ÄNDRAR DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Islas Canarias”

PDO-ES-A1511-AM02

Datum för meddelandet: 25 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Mindre korrigering av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen

Beskrivning:

Den spanska bestämda artikeln las som stod först i namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen har strukits.

Denna ändring påverkar punkt 1 i den nuvarande produktspecifikationen. Ändringen påverkar även direkt samtliga ställen i produktspecifikationen där namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen nämns. Ändringen påverkar inte punkt 1 i det sammanfattande dokumentet eftersom den skyddade ursprungsbeteckningen där anges som ”Islas Canarias”. Däremot påverkar ändringen punkt 8 (om förpackning i det avgränsade geografiska området) i det sammanfattande dokumentet eftersom namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen där föregås av den bestämda artikeln.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33. Det kan inte anses vara fråga om en ändring av produktnamnet eftersom det i EU:s register anges som ”Iaslas Canarias” och inte som ”Las Islas Canarias”. Produktspecifikationen har därför korrigerats så att det korrekta namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen, som produkten är registrerad under, används konsekvent, dvs. utan den bestämda artikeln las.

Skäl:

Denna åtgärd utgör inte någon ändring av det skyddade namnet eftersom detta i EU:s register anges utan den bestämda artikeln las, som av misstag råkat komma med i produktspecifikationen.

2.   Förteckning över produkttyper efter kategori

Beskrivning:

En enda kategori (”vin”) omfattar nu de olika vintyperna, dvs. vita viner, roséviner, röda viner och röda kolsyrejästa viner. Den ordning som produkterna står i har ändrats så att de nu anges i den ordning som används för kategorierna i del II av bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013: 1) vin, 3) likörvin, 5) mousserande kvalitetsviner, 9) pärlande vin med tillsats av koldioxid, 16) vin av övermogna druvor.

Denna ändring påverkar punkt 2.1 i den nuvarande produktspecifikationen. Ändringen påverkar även indirekt punkt 2 a om analytiska egenskaper och 2 b om organoleptiska egenskaper samt även punkt 3 a.2 om oenologiska metoder när det gäller den ordning som produkterna anges i och som nu är densamma som för kategorierna som anges ovan.

Det sammanfattande dokumentet ändras inte.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Varken färgen (vitt, rosé, rött) eller produktionsmetoden (kolsyrejäsning) innebär någon ändring av produkten, som oförändrat hör till kategori 1) Vin som förtecknas i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013. Ordningen har ändrats så att den stämmer överens med den ordning som tillämpas i ovan nämnda bilaga VII (del II) och i punkt 2 ”Kategorier av vinprodukter” i det sammanfattande dokumentet.

3.   Ändrade gränsvärden för flyktiga syror och total syrahalt

Beskrivning:

För vin av övermogna druvor har högsta halt av flyktiga syror, uttryckt som ättiksyra, höjts från 1,08 gram per liter till 1,60 gram per liter. För mousserande kvalitetsviner har gränsen satts till 1,08 gram per liter.

Denna ändring påverkar punkt 2.2 [sic] (”Beskrivning av vinet”) i produktspecifikationen, närmare bestämt den första strecksatsen i punkt 2.2.3 om halten av flyktiga syror, uttryckt som ättiksyra, och punkt 4 ”Beskrivning av vinet eller vinerna” i det sammanfattande dokumentet, i avsnittet som rör vin av övermogna druvor och mousserande kvalitetsviner.

I produktspecifikationen har lägsta totala syrahalt, uttryckt i gram vinsyra per liter, fastställts som 4 gram per liter generellt, med undantag för likörvin och vin av övermogna druvor där den är 3,5 gram per liter. Ett sådant undantag gäller även för viner med en naturlig alkoholhalt som överstiger 15 volymprocent och en faktisk alkoholhalt som inte understiger 13 volymprocent, som framställts utan berikning, där alkoholen uteslutande härrör från jäsning och där sådana viner får ges den frivilliga beteckningen ”naturligt söta” i enlighet med artikel 17 i bilaga III till kungligt dekret 1363/2011 av den 7 oktober som genomför EU-lagstiftningen om märkning, presentation och identifiering av vissa vinprodukter.

Denna ändring påverkar punkt 2.2 [sic] (beskrivning av vinet) i produktspecifikationen, närmare bestämt punkt 2.2.4 om lägsta totala syrahalt, uttryckt i gram vinsyra per liter. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Dessa ändringar görs till följd av klimatförändringarnas effekter i det geografiska området. De har att göra med de naturliga faktorer som anges i beskrivningen av samband, dvs. i punkt 7 i produktspecifikationen och i punkt 8 i det sammanfattande dokumentet.

Såsom anges i beskrivningen av de naturliga faktorerna har Kanarieöarna på grund av ett flertal olika faktorer ett mycket varierande klimat, trots ögruppens ökenartade natur i och med läget utanför Afrikas nordvästra kust. Passadvindarna som för med sig mycket fuktighet blåser nästan hela året om och ger mildare temperaturer. En annan faktor är den låga genomsnittliga årsnederbörden på cirka 350 liter per kvadratmeter. Variationen är dock mycket stor: vissa områden får mindre än 100 liter per kvadratmeter, medan andra får nästan 1 000 liter per kvadratmeter.

Den naturliga faktorn med liten nederbörd och stora skillnader mellan olika områden har observerats åtminstone sedan 1980-talet. Denna utveckling har åtföljts av allt längre och intensivare perioder med torka, extrema temperaturer och brist på bevattningsvatten.

Detta har beskrivits under rubriken Skäl i utkastet till Kanarieöarnas lag om klimatförändringar och energiomställning, för vilket remisstiden nyligen gick ut (den 15 januari 2021). Centret för atmosfärforskning i Izaña på Teneriffa är en del av det internationella atmosfärövervakningsprogrammet Global Atmosphere Watch Programme. Där har man sedan 1980-talet observerat en ökning av Kanarieöarnas medeltemperatur utifrån data som registrerats vid olika mätstationer. Ökningen är störst i Izaña i Teide nationalpark på Teneriffa, på grund av att platsen ligger längre in på ön och därmed inte påverkas lika mycket av havet. Även ökade nivåer för stoftpartiklar som blåser in från den afrikanska kontinenten har observerats. I följande publikationer finns ytterligare information om klimatförändringarnas effekter på Kanarieöarna: Estrategia canaria de lucha contra el cambio climático, 2008/2015 (Kanarieöarnas strategi för att bekämpa klimatförändringen 2008–2015), utgiven av Kanarieöarnas byrå för hållbar utveckling och klimatförändringar, samt studien ”Aspectos clave para un plan de adaptación de la biodiversidad terrestre de Canarias al cambio climático” (centrala aspekter när det gäller en plan för anpassning av Kanarieöarnas landbaserade biologiska mångfald till klimatförändringarna) av J. L. Martin och M. V. Marrero, Teide nationalpark, och M. del Arco och V. Garzón, Institutionen för växtbiologi (botanik), Farmaceutiska fakulteten, La Laguna-universitetet, på uppdrag av ministeriet för ekologisk omställning och demografisk utmaning.

Klimatförändringarnas effekter för torrperiodernas längd och intensitet resulterar i en naturlig ökning av syrahalten hos druvor med hög sockerhalt, vilket ger ett vin med hög naturlig alkoholhalt. En annan effekt av torkan är övermogna druvor på vinstockarna.

För vin av övermogna druvor är det därför lämpligt att höja gränsvärdet för högsta syrahalt, uttryckt som ättiksyra, i enlighet med punkt 3 i del C i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934. Enligt denna punkt får medlemsstaterna bevilja undantag från gränsvärden för viner med en total alkoholhalt på lägst 13 volymprocent. För viner med en naturlig alkoholhalt på över 15 volymprocent och en verklig alkoholhalt på minst 13 volymprocent och som framställts uteslutande genom jäsning av druvorna bör, när det gäller lägsta halt uttryckt i vinsyra, samma undantag tillämpas som för likörvin och vin av övermogna druvor, dvs. 3,5 gram per liter.

4.   Ändringar i restriktionerna för vinframställning

Beskrivning:

Stycket om en begränsning av vinavkastningen till 74 liter per 100 kilogram druvor har flyttats från avsnittet om oenologiska metoder till avsnittet om restriktioner.

Vid framställningen av de olika kategorier av röda viner som har den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias” måste minst 85 % av druvorna komma från minst en av följande sorter: bastardo negro- baboso negro, cabernet sauvignon, castellana negra, listán negro – almuñeco, listán prieto, malvasía rosada, merlot, moscatel negro, negramoll, pinot noir, ruby cabernet, syrah, tempranillo, tintilla och vijariego negro.

Ändringen påverkar punkt 3 i produktspecifikationen och punkt 5.1 i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Stycket om begränsad avkastning vid framställningen har flyttats eftersom det rör sig om en restriktion och det därför bör återfinnas i det avsnittet.

Syftet med bestämmelser om lägsta innehåll av blå druvsorter i röda viner är att bevara färgintensiteten som en utseendemässig organoleptisk egenskap. Denna ändring medför ingen ändring i produktbeskrivningen.

5.   Definition av systemen för beskärning och uppbindning och tillägg av ett nytt system

Beskrivning:

Vart och ett av de traditionella sätt att beskära och binda upp vinstockar som anges i produktspecifikationen – gobelet, cordon, traditionell parral (pergola) och låg parral – har definierats. En ny definition har införts för den traditionella uppbindningen en rastras, en typ av spaljering på linor med stöd.

Denna ändring påverkar punkt 3.3.2 om beskärning och uppbindning av vinstockar i punkt 3.3 om odlingsmetoder under specifika oenologiska metoder i produktspecifikationen samt s punkt 5.1 om grundläggande oenologiska metoder under avsnittet om odlingsmetoder i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

En beskrivning av vart och ett av de traditionella beskärnings- och uppbindningssätt som anges i produktspecifikationen har lagts till för att undvika sammanblandning när samma namn används på andra platser. Detta gäller t.ex. cordón (cordon-metoden) som i andra vinodlingsområden står för en typ av uppbindning på linor men som skiljer sig från den traditionella kanariska metoden. Även den typ av uppbindning och beskärning som brukar kallas en vaso (gobelet, dvs. buskbeskärning) görs på Kanarieöarna traditionellt med käppar, vilket inte är fallet i andra vinodlingsområden. Eftersom en beskrivning görs av dessa två traditionella uppbindningsmetoder har för konsekvensens skull även övriga metoder definierats. Den traditionella metoden en rastras har lagts till och definierats. Trots att denna metod i avsnittet om samband (punkt 7 a i produktspecifikationen, avsnittet om mänskliga faktorer) beskrivits som värd att uppmärksammas nämndes den sedan inte i avsnittet om odlingsmetoder, vilket nu har rättats till.

6.   Höjd gräns för produktionsavkastning

Beskrivning:

Gränsen för högsta avkastning i kilogram druvor per hektar har höjts och till följd av detta har även gränsen i hektoliter slutprodukt per hektar höjts. Respektive gräns har höjts från 10 000 till 15 000 kilogram per hektar och från 74 till 111 hektoliter per hektar.

Denna ändring påverkar punkt 5 om högsta avkastning i produktspecifikationen och avsnitt 5 om vinframställningsmetoder i det sammanfattande dokumentet, led 2 om högsta avkastning.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Det finns vissa druvsorter som när de odlas under gynnsamma klimatförhållanden ger högre avkastning vissa år jämfört med andra år. Detta skapar problem vad gäller avkastningen eftersom skörden kan bli för stor för att man ska få framställa vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias”.

Sakkunniga från berörda vingårdar har gång på gång bett om att ändra produktspecifikationen så att gränsen för högsta avkastning höjs. De menar att kvaliteten på druvorna inte försämras, eller ens påverkas, då avkastningen blir högre.

SIGPAC (det spanska systemet för identifiering av jordbruksskiften, Sistema de Información Geográfica de parcelas agrícolas) föreskriver dessutom inte några gränser för vingårdar med andra uppbindningssystem än spaljering, vilket resulterar i att odlingsarealen måste reduceras. Att före skörden ingå ett avtal som tillåter att den gräns som fastställs i produktspecifikationen överskrids med upp till 25 % utgör inte någon tillfredsställande lösning.

7.   Nuts-kod har lagts till för det avgränsade området

Beskrivning:

Nuts-koden för Kanarieöarna har lagts till i beskrivningen av det avgränsade området.

Punkt 4 i produktspecifikationen och punkt 6 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Ett förtydligande av det avgränsade området.

8.   Ändringar vad gäller druvsorter

Beskrivning:

Åtskillnaden mellan rekommenderade och godkända druvsorter har tagits bort. Samtliga sorter är nu godkända och står i alfabetisk ordning, uppdelade på gröna och blå druvor. Av samma anledning klassificeras samtliga sorter i det sammanfattande dokumentet som huvudsakliga druvsorter.

Den gröna druvan albillo criollo har lagts till.

Dessa ändringar påverkar punkt 6 om druvsorter i produktspecifikationen och avsnitt 7 ”Huvudsakliga druvsorter” i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Klassificeringen ska stämma överens med den som fastställs i kungligt dekret 1338/2018 av den 29 oktober 2018 om vinproduktionskapaciteten, ändrat genom avsnitt 5 i bilaga XXI till kungligt dekret 558/2020, vilket innebär att åtskillnaden mellan rekommenderade och godkända sorter har tagits bort och samtliga sorter är godkända. Uppdelningen i gröna och blå druvsorter i förteckningen är till för att göra det lättare att hitta i den.

Druvsorten albillo criollo är en traditionell sort som används vid framställning av vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias”. Sorten omnämndes i den förordning (orden) av den 2 maj 2011 genom vilket Kanarieöarnas kvalitetsvin erkändes, och godkändes i artikel 6 om druvsorter i de åtföljande bestämmelserna, där den nämndes under namnet albillo. Det sistnämnda ändrades dock genom en förordning (orden) av den 21 oktober 2011 för att stämma överens med kungligt dekret 461/2011 av den 1 april 2011 om ändring av bl.a. kungligt dekret 1244/2008 av den 18 juli 2008 om vinproduktionskapaciteten, genom vilken druvsorten albillo togs bort från förteckningen över druvsorter tillåtna på Kanarieöarna. Genom förordning (orden) AAA/580/2014 av den 7 april 2014 ändrades bilaga XXI till ovan nämnda kungliga dekret 1244/2008. Därigenom introducerades denna druvsort på Kanarieöarna, denna gång under namnet albillo criollo. Detta hänger samman med denna skyddade ursprungsbeteckningens historia och är skälet till att druvsorten bör ingå i produktspecifikationen. Denna ändring medför ingen ändring i produktbeskrivningen.

9.   Förbättringar i texten om samband

Beskrivning:

Vissa formuleringar i texten i avsnittet om samband har förbättrats. Närmare bestämt har orsakssambandet mellan naturliga och mänskliga faktorer utvecklats mer, vilket även gäller egenskaperna för viner av varje kategori.

Denna ändring påverkar punkt 7 i produktspecifikationen och punkt 8 i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33. Ändringen innebär inte att sambandet avfärdas, utan bara att vissa formuleringar i texten har förbättrats.

Skäl:

Enligt EU:s bestämmelser ska ett samband beskrivas för varje produktkategori som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen. Detta gjordes dock inte i den version som skrevs 2011 och som var den första produktspecifikationen för denna skyddade ursprungsbeteckning. Syftet med denna ändring i produktspecifikationen är att rätta till detta.

10.   Ändringar i märkningsreglerna

Beskrivning:

Begränsningarna för hur stora bokstäverna får vara (mellan 4 och 10 millimeter) som namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen skrivs med i märkningen har tagits bort.

De avsnitt som rör uppgifter om skördeår och druvsorter har tagits bort. Enligt EU-lagstiftningen är dessa valfria uppgifter, och produktspecifikationen bör inte innehålla striktare regler.

Avsnitten med sådana frivilliga uppgifter som fermentado en barrica (jäst på fat), barrica (fat) och roble (ek) har strukits. Från produktspecifikationen stryks därmed även sådana villkor som går längre än nationella bestämmelser om ovan nämnda uppgifter, närmare bestämt minsta volymkapacitet för faten (330 liter) och kravet om att vinet måste lagras minst tre månader på fat.

Ändringen påverkar punkt 8.2.8 i produktspecifikationen och punkt 9 i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

När det gäller bokstävernas storlek bedöms det inte som nödvändigt att införa gränser utöver de som fastställs i de allmänna bestämmelserna.

De frivilliga uppgifter, t.ex. årgång och druvsort, som anges i EU-lagstiftningen och som gäller för alla aktörer, oavsett SUB- eller SGB-status, behöver inte finnas med i produktspecifikationen såvida inte striktare användningsvillkor har införts.

De frivilliga uppgifterna fermentado en barrica, barrica och roble omfattas av regler på nationell nivå. Villkoren för användning av dessa uppgifter är därför de villkor som gäller allmänt i Spanien. För att man ska ha rätt att använda de traditionella begreppen noble (ädelvin) och añejo (lagrat vin), som får användas för vin med SUB eller SGB, får volymen på ekfaten enligt lag inte överstiga 600 liter. Det finns därför ingen anledning att volymen på faten begränsas till 330 liter för att man ska få använda sig av de frivilliga uppgifterna fermentado en barrica, barrica och roble (något som även är tillåtet för vin med SUB eller SGB) samtidigt som denna begränsning är satt till 600 liter i kungligt dekret 1363/2011 av den 7 oktober 2011, genom vilket EU:s regler för märkning, presentation och identifiering av vissa vinprodukter genomförs. Om de striktare villkoren för fatvolym och kortaste lagringstid på fat tas bort kommer villkoren att överensstämma med de allmänna villkor som fastställs i kungligt dekret 1363/2011 (där inte någon kortaste lagringstid anges). Dessa villkor bör därför inte stå med i produktspecifikationen.

11.   Tillägg av mindre geografiska enheter

Beskrivning:

Följande mindre geografiska enheter har lagts till:

| a. | Öarna Tenerife (Nuts-kod ES709) och Fuerteventura (Nuts-kod ES704). |
| --- | --- |

a.

Öarna Tenerife (Nuts-kod ES709) och Fuerteventura (Nuts-kod ES704).

| b. | Kommuner: | På ön El Hierro: El Pinar, La Frontera och Valverde. |
| --- | --- | --- |

b.

Kommuner:

På ön El Hierro: El Pinar, La Frontera och Valverde.

| | På ön Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario och Tuineje. |
| --- | --- |

På ön Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario och Tuineje.

| | På ön Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror och Vega de San Mateo. |
| --- | --- |

På ön Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror och Vega de San Mateo.

| | På ön La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso och Valle Gran Rey. |
| --- | --- |

På ön La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso och Valle Gran Rey.

| | På ön Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo och Yaiza. |
| --- | --- |

På ön Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo och Yaiza.

| | På ön La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe och Villa del Mazo. |
| --- | --- |

På ön La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe och Villa del Mazo.

| | På ön Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste och Vilaflor. |
| --- | --- |

På ön Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste och Vilaflor.

För att ett vin ska kunna märkas med namnet på en mindre geografisk enhet (ö eller kommun) måste vinet ha framställts uteslutande av druvor som producerats inom denna mindre geografiska enhet. Produktion, eventuell lagring samt tappning måste också ske inom den geografiska enheten.

På etiketten får inte namnet på en mindre geografisk enhet anges med större bokstäver än namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias”.

Denna ändring påverkar led ii om kompletterande bestämmelser om märkning i punkt 8 c om kompletterande bestämmelser i produktspecifikationen samt punkt 9 i det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Namnen på de mindre geografiska enheterna har lagts till i enlighet med artikel 120.1 g i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och i enlighet med artikel 55 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. Beteckningen Tenerife och den form som ska användas på etiketterna har lagts till i enlighet med det regionala jordbruks-, fiske- och livsmedelsministeriets förordning (orden) av den 7 juni 1999.

Detta görs för att efterkomma konsumenternas krav på information om mer precis ursprungsort för vinerna. Det utgör även ett svar på producenternas, vinodlarnas och vingårdarnas vilja och krav att få presentera sina produkter på det mest fördelaktiga sättet.

Inga namn på öar eller kommuner har tagits med om de är eller innehåller geografiska namn som omfattas av annan vinrelaterad skyddad ursprungsbeteckning på Kanarieöarna. Detta ligger i linje med artikel 103.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och med artiklarna 28 och 29 i lag 6/2019 om kvaliteten på jordbruksbaserade livsmedel.

Villkor har lagts till som är strängare än de som anges i artikel 55 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. Fler uppgifter om märkningens utseende har lagts till i bestämmelserna om märkning och presentation av produkterna, bland annat när det gäller bokstävernas storlek och var texten ska placeras. Detta görs för att kategori och ursprung för produkten ska anges på ett tydligt och enkelt sätt och för att undvika att konsumenterna vilseleds.

12.   Tillägg av uppgifter om kontrollorgan

Beskrivning:

Det finns nu en länk till de kontrollorgan som behöriga myndigheter har delegerat kontroll- och produktcertifieringsuppdragen till i enlighet med dekret 39/2016 av den 25 april 2016.

Denna ändring påverkar punkt 9 a om behöriga kontrollmyndigheter och kontrollorgan i produktspecifikationen. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Produktspecifikationen måste innehålla uppgifter om de kontrollorgan som utför produktcertifieringen och till vilka kontrollen av denna skyddade ursprungsbeteckning har delegerats.

13.   Förbättringar i beskrivningen av kontrollerna

Beskrivning:

De metoder som kontrollorganet ska använda sig av har lagts till enligt nedan.

Kontrollorganet bedömer överensstämmelsen med produktspecifikationen baserat på en första grundkontroll samt uppföljningskontroller av vinproduktionsanläggningen minst en gång per år, i enlighet med beskrivningen av de kontroller som ska utföras.

Kontrollen av odlingsförhållandena för vinstockarna består av en kombination av slumpmässiga kontroller baserade på en riskanalys och stickprov.

Proverna som tas vid dessa kontroller samlas in systematiskt på varje anläggning, och stickproverna tas från lager med drickfärdiga produkter.

Denna ändring påverkar led ii om kontrollmetoder i punkt 9 b om kontrolluppdraget i produktspecifikationen. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Ändringarna görs för att texten ska stämma överens med artikel 25.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 där det anges att årliga kontroller måste genomföras för att överensstämmelsen med produktspecifikationen ska kunna bedömas och att kontrollerna måste genomföras i form av slumpmässiga kontroller baserade på en riskanalys eller i form av stickprov eller regelbundna kontroller. Slumpmässiga kontroller kan kombineras med stickprovskontroller.

14.   Ändringar i texten i produktspecifikationen som inte ändrar innehållet

Beskrivning:

| 1. | Ändringar i layout/disposition






  — | I de olika avsnitten i produktspecifikationen (1, 2, 3 etc.) har de underordnade leden fått motsvarande numrering (2.2, 2.2.1, 2.2.2 etc.). Detta ger bättre struktur och ökad tydlighet. För ökad konsekvens i layouten har inom varje avsnitt och led i möjligaste mån uppräkningar i alfabetisk ordning ersatts med numrerad uppräkning eller strecksatser, medan strecksatser i underavsnitt/led har ersatts med alfabetisk uppräkning. |
| --- | --- | --- |

1.

Ändringar i layout/disposition

—

I de olika avsnitten i produktspecifikationen (1, 2, 3 etc.) har de underordnade leden fått motsvarande numrering (2.2, 2.2.1, 2.2.2 etc.). Detta ger bättre struktur och ökad tydlighet. För ökad konsekvens i layouten har inom varje avsnitt och led i möjligaste mån uppräkningar i alfabetisk ordning ersatts med numrerad uppräkning eller strecksatser, medan strecksatser i underavsnitt/led har ersatts med alfabetisk uppräkning.

| — | En rubrik Kategorier har lagts till i beskrivningen av vinet, före företeckningen över vinprodukter. Den ordning som produkterna står i har ändrats så att de följer den ordning som används i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

—

En rubrik Kategorier har lagts till i beskrivningen av vinet, före företeckningen över vinprodukter. Den ordning som produkterna står i har ändrats så att de följer den ordning som används i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013.

| — | Rubriken Analytiska egenskaper har ändrats till Fysiska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Rubriken Analytiska egenskaper har ändrats till Fysiska och kemiska egenskaper.

| — | I underavsnittet om fysiska och kemiska egenskaper presenteras produkter som tidigare grupperades tillsammans nu separat, i enlighet med den ordningsföljd som används i del II av bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

—

I underavsnittet om fysiska och kemiska egenskaper presenteras produkter som tidigare grupperades tillsammans nu separat, i enlighet med den ordningsföljd som används i del II av bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013.

| 2. | Följande avsnitt har blivit föremål för omflyttningar:






  — | Begränsningen för produktionsavkastningen, som i den tidigare produktspecifikationen återfanns i avsnittet om oenologiska metoder. Detta avsnitt återfinns nu i avsnittet om restriktioner, eftersom detta är mer logiskt. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande avsnitt har blivit föremål för omflyttningar:

—

Begränsningen för produktionsavkastningen, som i den tidigare produktspecifikationen återfanns i avsnittet om oenologiska metoder. Detta avsnitt återfinns nu i avsnittet om restriktioner, eftersom detta är mer logiskt.

| — | Druvsorterna står i alfabetisk ordning, med separata förteckningar för blå och gröna druvsorter. |
| --- | --- |

—

Druvsorterna står i alfabetisk ordning, med separata förteckningar för blå och gröna druvsorter.

| — | Led 4–10 som i den tidigare produktspecifikationen återfanns under underrubriken b) Objektiva krav i punkt 8 om tillämpliga bestämmelser står nu under underrubriken Kompletterande bestämmelser, vilket är mer logiskt. Där denna text nu står har den delats upp efter innehåll, och de olika styckena har numrerats och fått rubriker. Denna ändring påverkar inte innehållet. |
| --- | --- |

—

Led 4–10 som i den tidigare produktspecifikationen återfanns under underrubriken b) Objektiva krav i punkt 8 om tillämpliga bestämmelser står nu under underrubriken Kompletterande bestämmelser, vilket är mer logiskt. Där denna text nu står har den delats upp efter innehåll, och de olika styckena har numrerats och fått rubriker. Denna ändring påverkar inte innehållet.

| 3. | Förtydliganden rörande terminologin samt korrigeringar av grammatiska fel och bristande konsekvens:






  — | Uttrycket mousserande viner har ersatts med mousserande kvalitetsvin, i enlighet med beteckningen för denna produktkategori. |
| --- | --- | --- |

3.

Förtydliganden rörande terminologin samt korrigeringar av grammatiska fel och bristande konsekvens:

—

Uttrycket mousserande viner har ersatts med mousserande kvalitetsvin, i enlighet med beteckningen för denna produktkategori.

| — | Formuleringen detta ursprung har ersatts med denna skyddade ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

—

Formuleringen detta ursprung har ersatts med denna skyddade ursprungsbeteckning.

| — | Uttrycket denna autonoma region har ersatts med den autonoma regionen Kanarieöarna. |
| --- | --- |

—

Uttrycket denna autonoma region har ersatts med den autonoma regionen Kanarieöarna.

| — | Uttrycket kvalitetsvin från Kanarieöarna har ersatts med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias” alternativt ”Islas Canarias” (beroende på vad som är lämpligt) eftersom detta är namnet på den skyddade beteckningen. |
| --- | --- |

—

Uttrycket kvalitetsvin från Kanarieöarna har ersatts med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias” alternativt ”Islas Canarias” (beroende på vad som är lämpligt) eftersom detta är namnet på den skyddade beteckningen.

| — | Formuleringen dessa specifikationer har ersatts med denna specifikation (t.ex. i punkterna 3 a.2 och 8 b.3 a i den tidigare produktspecifikationen). |
| --- | --- |

—

Formuleringen dessa specifikationer har ersatts med denna specifikation (t.ex. i punkterna 3 a.2 och 8 b.3 a i den tidigare produktspecifikationen).

| — | Formuleringen kommer att vara (será de) i punkt 3 a.2 i den tidigare produktspecifikationen har ersatts med kommer att vara för (será para) eftersom det gäller den naturliga alkoholhalten hos produktionspartier och syftar på de vinkategorier som listas nedanför. |
| --- | --- |

—

Formuleringen kommer att vara (será de) i punkt 3 a.2 i den tidigare produktspecifikationen har ersatts med kommer att vara för (será para) eftersom det gäller den naturliga alkoholhalten hos produktionspartier och syftar på de vinkategorier som listas nedanför.

Dessa ändringar påverkar olika punkter i produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet.

Det rör sig här om en standardändring eftersom ändringen inte uppfyller något av kriterierna i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

För att förbättra och förtydliga texten.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Islas Canarias

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 9. | Pärlande vin med tillsats av koldioxid |
| --- | --- |

9.

Pärlande vin med tillsats av koldioxid

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

Vin av övermogna druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vita viner och roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vita viner: Gul färg med toner av grönt eller bärnsten. Medelhög till hög aromatisk intensitet och fruktig doft. Friska och balanserade. Fruktig eftersmak.

Roséviner: Hela spektrumet av rosa nyanser. Medelhög till hög aromatisk intensitet. Fruktig karaktär och doft. Medelhög fyllighet. Friska och balanserade. Fruktig eftersmak.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

2.   Röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Röda viner: Körsbärsröd färg med violetta toner, medelhög till hög färgintensitet. Medelhög till hög aromatisk intensitet. Rena röda bär. Smakrika, långa viner med medelhög tanninrikedom. Den längre mognadsprocessen ger ett längre vin med intensivare balsamiska och kryddiga toner och med en färg som övergår i terrakotta.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

3.   Likörviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Likörvin: Ljus och klar gul färg, oljigt utseende. Intensiv doft som påminner om russin, kryddor, torkad persika och de olika druvsorterna. Känslan i munnen är ett sammetslent, balanserat och intensivt vin med fruktig och kraftfull eftersmak.

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 200 mg/l om sockerhalten är ≥ 5 g/l |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

4.   Vin av övermogna druvor

KORTFATTAD BESKRIVNING

Ljus och klar gul färg, oljigt utseende. Intensiv doft som påminner om russin, kryddor, torkad persika och de olika druvsorterna. Känslan i munnen är ett sammetslent, balanserat och intensivt vin med fruktig och kraftfull eftersmak.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 26,6 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

26,6

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Mousserande kvalitetsviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Blekt gul till gyllengul färg. Ljusa viner med små och hållbara bubblor. Ren och fruktig doft. Känslan i munnen är ett balanserat, friskt vin med fruktig eftersmak.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 185 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

185

6.   Pärlande vin med tillsats av koldioxid

KORTFATTAD BESKRIVNING

Viner med tydliga bubblor. De vita vinerna är gula i färgen, rosévinerna har olika nyanser av rosa och de röda vinerna har en rödviolett färg. Ren doft. De vita vinerna har en doft av vita bär. Rosévinerna och de röda vinerna har en doft av röda bär. Smakmässigt är vinerna stora, balanserade och friska med fruktig eftersmak och tydlig kolsyrekänsla.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

Relevanta restriktioner för vinframställning

Mängden vin per 100 kilogram druvor får inte överstiga 74 liter.

De röda vinerna framställs genom fullständig eller partiell jäsning med druvskal. Blå druvsorter måste utgöra minst 85 % av de använda druvorna, med eller utan stjälkar.

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 800 vinstockar per hektar. Undantag får göras för traditionella vingårdar på Lanzarote där det är tillåtet med en lägre gräns på 400 plantor per hektar. Systemen för beskärning och uppbindning har anpassats till jordmånen och klimatförhållandena för att produktionen ska bli av så hög kvalitet som möjligt. De traditionella system som används på Kanarieöarna är gobelet, rastras, cordon, traditionell parral, låg parral och varianter av dessa. Även spaljering tillämpas. Användningen av konstbevattning regleras i en förordning (orden) av den 17 maj 1999 om konstbevattning av vinodlingar för framställning kvalitetsviner i vissa regioner inom den autonoma regionen Kanarieöarna.

Särskilda oenologiska metoder

Lägsta naturliga alkoholhalt för varje parti vin måste uppgå till 10 volymprocent för vita viner och roséviner, 11,5 volymprocent för röda viner, 15 volymprocent för likörvin, 17 volymprocent för vin av övermogna druvor samt 10 volymprocent för mousserande kvalitetsviner och pärlande vin med tillsats av koldioxid.

5.2.   Högsta avkastning

| | 15 000 kilogram druvor per hektar |
| --- | --- |

15 000 kilogram druvor per hektar

| | 111 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

111 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Produktionsområdet för viner med denna skyddade ursprungsbeteckning är hela det territorium som Kanarieöarna utgör (Nuts-kod ES70).

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Albillo criollo |
| --- | --- |

Albillo criollo

| | Bastardo blanco – Baboso blanco |
| --- | --- |

Bastardo blanco – Baboso blanco

| | Bastardo negro – Baboso negro |
| --- | --- |

Bastardo negro – Baboso negro

| | Bermejuela – Marmajuelo |
| --- | --- |

Bermejuela – Marmajuelo

| | Breval |
| --- | --- |

Breval

| | Burrablanca |
| --- | --- |

Burrablanca

| | Cabernet sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon

| | Castellana negra |
| --- | --- |

Castellana negra

| | Doradilla |
| --- | --- |

Doradilla

| | Forastera blanca |
| --- | --- |

Forastera blanca

| | Gual |
| --- | --- |

Gual

| | Listán blanco de Canarias |
| --- | --- |

Listán blanco de Canarias

| | Listán negro – Almuñeco |
| --- | --- |

Listán negro – Almuñeco

| | Listán prieto |
| --- | --- |

Listán prieto

| | Malvasía aromática |
| --- | --- |

Malvasía aromática

| | Malvasía rosada |
| --- | --- |

Malvasía rosada

| | Malvasía volcánica |
| --- | --- |

Malvasía volcánica

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Moscatel de Alejandría |
| --- | --- |

Moscatel de Alejandría

| | Moscatel negro |
| --- | --- |

Moscatel negro

| | Negramoll |
| --- | --- |

Negramoll

| | Pedro ximénez |
| --- | --- |

Pedro ximénez

| | Pinot noir |
| --- | --- |

Pinot noir

| | Ruby cabernet |
| --- | --- |

Ruby cabernet

| | Sabro |
| --- | --- |

Sabro

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | Tempranillo |
| --- | --- |

Tempranillo

| | Tintilla |
| --- | --- |

Tintilla

| | Torrontés |
| --- | --- |

Torrontés

| | Verdello |
| --- | --- |

Verdello

| | Vijariego blanco – Diego |
| --- | --- |

Vijariego blanco – Diego

| | Vijariego negro |
| --- | --- |

Vijariego negro

8.   Beskrivning av samband

Öarnas vulkaniska jordmån innehåller mineraler som gör den lämplig för odling av de olika druvsorterna. Vinerna har därför en karakteristisk smak av vulkaniska mineraler.

De odlingsmetoder som nämnts, i kombination med de produktionsbegränsande faktorer som beskrivits ovan, ger skördar med högre kvalitet. Dessa metoder och faktorer omfattar bl.a. avsaknad av konstbevattning, mycket stora extensiva vingårdar i många områden, vinstockar som är över 80 år gamla samt den stora andel vinstockar växer i branta sluttningar på hög höjd.

Vinodlingen karakteriseras av en lång odlingssäsong och en långsam mognadsprocess. Detta hänger samman med de mycket stabila temperaturer som råder i det geografiska området. Det finns ingen risk för frost, och temperaturvariationerna mellan vinter och sommar är små. De nordliga vindarna, passadvindarna, skapar en mycket stor mängd olika mikroklimat som kan resultera i betydande klimatskillnader mellan olika områden trots att de kan ligga knappt 100 meter från varandra. Den långa odlingssäsongen och den långsamma mognadsprocessen för druvorna har en markant inverkan på vinernas karakteristiska egenskaper, vilket följande exempel visar:

| — | De vita vinerna uppnår en fin aromatisk intensitet med toner av vita bär och tropiska frukter samt blommiga och balsamiska toner. De är balanserade, friska och med lång eftersmak. |
| --- | --- |

—

De vita vinerna uppnår en fin aromatisk intensitet med toner av vita bär och tropiska frukter samt blommiga och balsamiska toner. De är balanserade, friska och med lång eftersmak.

| — | De röda vinerna har fin aromatisk intensitet med toner av mörka bär (björnbär) och av grönsaks- och mineralkaraktär som påminner om svartpeppar. De är strukturerade, nyanserade och välbalanserade. Rosévinerna har en ren doft av röda bär (jordgubbar eller hallon) med blommiga komponenter och toner av grönsakskaraktär av olika intensitet samt en bra balans mellan syrlighet och friskhet. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna har fin aromatisk intensitet med toner av mörka bär (björnbär) och av grönsaks- och mineralkaraktär som påminner om svartpeppar. De är strukturerade, nyanserade och välbalanserade. Rosévinerna har en ren doft av röda bär (jordgubbar eller hallon) med blommiga komponenter och toner av grönsakskaraktär av olika intensitet samt en bra balans mellan syrlighet och friskhet.

| — | När det gäller likörvinerna innebär de många olika mikroklimat som skapas av terrängen, jordmånen och passadvindarna att vissa druvsorter inte når den mognadsgrad som är optimal för framställning av naturligt söta viner. Vinalkohol har därför använts traditionellt för att framställa dessa typer av viner, som har frisk doft och som påminner om respektive druvsort. Vinerna blir mer komplexa när de lagras. |
| --- | --- |

—

När det gäller likörvinerna innebär de många olika mikroklimat som skapas av terrängen, jordmånen och passadvindarna att vissa druvsorter inte når den mognadsgrad som är optimal för framställning av naturligt söta viner. Vinalkohol har därför använts traditionellt för att framställa dessa typer av viner, som har frisk doft och som påminner om respektive druvsort. Vinerna blir mer komplexa när de lagras.

| — | Det mousserande kvalitetsvinet påverkas av den långa odlingssäsongen och druvornas långsamma mognadsprocess som ger ett livligt vin med fin aromatisk intensitet och fruktigt slut. |
| --- | --- |

—

Det mousserande kvalitetsvinet påverkas av den långa odlingssäsongen och druvornas långsamma mognadsprocess som ger ett livligt vin med fin aromatisk intensitet och fruktigt slut.

| — | Karaktären hos det pärlande vinet med tillsats av koldioxid kommer av odlingssäsongen för vinstockarna i produktionsområdet som gör det möjligt att framställa pärlande viner. Den jämna temperaturen i området och det rikliga solskenet ger en lång odlingssäsong då druvorna får mogna långsamt. Detta ger mjuka, intensivt fruktiga viner som känns livliga i munnen. |
| --- | --- |

—

Karaktären hos det pärlande vinet med tillsats av koldioxid kommer av odlingssäsongen för vinstockarna i produktionsområdet som gör det möjligt att framställa pärlande viner. Den jämna temperaturen i området och det rikliga solskenet ger en lång odlingssäsong då druvorna får mogna långsamt. Detta ger mjuka, intensivt fruktiga viner som känns livliga i munnen.

| — | När det gäller vin av övermogna druvor är det viktigt att framhålla att vinstockens beskärning gör att druvorna exponeras för solljus och ger en jämn temperatur i hela vinstocken, vilket leder till en perfekt balans. Smaken hos dessa viner har en mycket fin balans mellan sötma och syrlighet. |
| --- | --- |

—

När det gäller vin av övermogna druvor är det viktigt att framhålla att vinstockens beskärning gör att druvorna exponeras för solljus och ger en jämn temperatur i hela vinstocken, vilket leder till en perfekt balans. Smaken hos dessa viner har en mycket fin balans mellan sötma och syrlighet.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackas i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Produktens speciella karaktär och behovet av att bevara den skyddade ursprungsbeteckningens anseende innebär att vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias” endast får tappas på vingårdar som finns med i vingårdsregistret för denna skyddade ursprungsbeteckning. Underlåtenhet att följa bestämmelserna kommer att resultera i att den skyddade ursprungsbeteckningen inte får användas för vinet i fråga.

Produktionen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen är inte avslutad med processen att omvandla must till vin genom alkoholjäsning och andra kompletterande processer. Tvärtom är det tappningen som ska ses som det slutliga steget i produktionsprocessen för dessa viner eftersom det omfattar ytterligare oenologiska metoder. Sådana metoder är t.ex. filtrering, stabilisering och andra typer av korrigerande åtgärder som kan påverka dessa viners särskilda egenskaper. Dessa moment kan visserligen utföras utanför det skyddade området, men optimala förhållanden uppnås troligtvis mycket lättare om momenten utförs på vingårdarna inom det skyddade området, som står under kontrollorganens direkta kontroll. Kontroller som genomförs utanför det skyddade området ger inte lika starka garantier för vinets kvalitet och äkthet jämfört med kontroller inom detta område. Att vinet tappas inom produktionsområdet är en väsentlig faktor när det gäller att skydda ursprungsbeteckningen när den färdigförpackade produkten saluförs till slutkonsumenten. Därmed förhindrar man att produkten i ett senare skede manipuleras på ett sådant sätt som skulle kunna påverka vinets kvalitet eller särskilda egenskaper.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | Texten ”Denominación de Origen Protegida Islas Canarias” ska tydligt anges på etiketten, tillsammans med den logotyp som finns registrerad hos förvaltande myndighet. |
| --- | --- |

—

Texten ”Denominación de Origen Protegida Islas Canarias” ska tydligt anges på etiketten, tillsammans med den logotyp som finns registrerad hos förvaltande myndighet.

| — | Förpackningen måste vara försedd med numrerad kontrolletikett eller sigill utfärdad av förvaltande myndighet. Applicering av dessa märkningar måste ske på vingården och på ett sådant sätt att märkningen är synlig och inte går att återanvända. |
| --- | --- |

—

Förpackningen måste vara försedd med numrerad kontrolletikett eller sigill utfärdad av förvaltande myndighet. Applicering av dessa märkningar måste ske på vingården och på ett sådant sätt att märkningen är synlig och inte går att återanvända.

| — | Olika mindre geografiska enheter (öar och kommuner) får nämnas på etiketten om vinet framställs uteslutande av druvor från detta område och om även produktion, eventuell lagring samt tappning äger rum inom detta område. Förvaltande myndighet har behörighet att utfärda särskilda identifierings- och kontrolletiketter. Namn på mindre geografiska enheter måste anges med bokstäver som inte är större än de som används för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias”. |
| --- | --- |

—

Olika mindre geografiska enheter (öar och kommuner) får nämnas på etiketten om vinet framställs uteslutande av druvor från detta område och om även produktion, eventuell lagring samt tappning äger rum inom detta område. Förvaltande myndighet har behörighet att utfärda särskilda identifierings- och kontrolletiketter. Namn på mindre geografiska enheter måste anges med bokstäver som inte är större än de som används för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Islas Canarias”.

Länk till produktspecifikationen

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/46

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Rioja”

PDO-ES-A0117-AM09

Datum för meddelandet: 25 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Förbud mot blandade planteringar

Beskrivning:

Sådana blandade planteringar med olika druvsorter som föregår ikraftträdandet av förordningen av den 2 juni 1976, där det i praktiken inte är möjligt att helt separera de olika druvsorterna vid skörd, är förbjudna.

Ändring av punkt 3.a.1 i produktspecifikationen och punkt 5.a i det sammanfattande dokumentet.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Denna typ av blandad plantering, där skörden inte kan delas upp efter druvsort, är sedan 1976 förbjuden för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Rioja”. Genom denna ändring införs förbudet i den berörda standarden, dvs. produktspecifikationen.

2.   Markklassificering och rapportering vid förändringar av vinodlingarna

Beskrivning:

Det har angetts att tillsynsorganet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Rioja” har befogenhet att klassificera mark i produktionsområdet som lämpar sig för vinodling, rapportera förändringar till följd av nyplantering eller återplantering samt ändringar av de villkor som kan påverka överensstämmelsen med produktspecifikationen.

Ändring av punkt 4 i produktspecifikationen. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

I egenskap av förvaltnings- och kontrollorgan för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Rioja” ska tillsynsorganet kontrollera kvaliteten på den mark på vilken de vinstockar ska planteras som ger de druvor som får användas vid framställningen av det skyddade vinet, och ska kontrollera att eventuella förändringar av denna vinodling överensstämmer med produktspecifikationen.

3.   Definition av nya mindre geografiska enheter som betecknas som ”viñedos singulares” (enskilda vingårdar)

Beskrivning:

Nya mindre geografiska enheter har erkänts, och deras namn och avgränsning har införts i produktspecifikationen.

Ändring av punkt 4 i produktspecifikationen och punkt 6 i det sammanfattande dokumentet.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

I enlighet med unionslagstiftningen (artikel 55.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33) ska produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet innehålla mindre geografiska enheter och deras exakta avgränsning.

4.   Krav för lagringsanläggningar

Beskrivning:

I produktspecifikationen har det införts krav som ska uppfyllas av de anläggningar där vinerna ska lagras: de ska vara fria från vibrationer, vara väl ventilerade och överensstämma med vissa temperatur- och fuktighetsgränser. Det har också fastställts krav på minimilager, minsta antal fat och fatens kapacitet.

Ändring av punkt 8.b.10.11 i produktspecifikationen. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

Skäl:

Krav avseende kontroll och kvalitet har fastställts för denna typ av anläggningar för lagring av vin.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Rioja

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsviner |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsviner

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vita viner och roséviner (torra och halvtorra)

KORT BESKRIVNING

Vita viner: halmgula med limefruktfärgad bräm, klara och ljusa. Arom av gröna frukter, blommor och grönsaker, typisk för druvsorten. Måttlig syra, med friskhet.

Roséviner: jordgubbsrosa med en antydan av hallonrött (laxrosa för crianza-viner), ljusa och rena. Arom av röda bär med blommiga inslag. Balanserad smak av syra och bär, med en frisk känsla.

I båda fallen blandas aromerna under lagring med andra aromer av ek (vanilj, rostade och rökiga inslag), och syran får inslag av rostat trä.

| * | Alkoholhalten varierar beroende på delområde och lagringstid. |
| --- | --- |

*

| * | Viner som har lagrats i över ett år är mer flyktiga. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 180 mg/l om sockerhalten är < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | För eventuella gränser som inte anges gäller den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 240 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

240

2.   Vita viner och roséviner (halvsöta och söta)

KORT BESKRIVNING

Vita viner: halmgula med limefruktfärgad bräm, klara och ljusa. Arom av gröna frukter, blommor och grönsaker, typisk för druvsorten. Måttlig syra, en frisk känsla och söt smak beroende på typ.

Roséviner: jordgubbsrosa med en antydan av hallonrött (laxrosa för crianza-viner), ljusa och rena. Arom av röda bär med blommiga inslag. Balans mellan syra/bär, friskhet och sötma beroende på typ.

I båda fallen blandas aromerna under lagring med andra aromer av ek (vanilj, rostade och rökiga inslag), och syran får inslag av rostat trä.

| * | Alkoholhalten varierar beroende på delområde och lagringstid. |
| --- | --- |

*

| * | Viner som har lagrats i över ett år är mer flyktiga. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 180 mg/l om sockerhalten är < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | För eventuella gränser som inte anges gäller den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 25 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 240 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

25

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

240

3.   Röda viner (torra och halvtorra)

KORT BESKRIVNING

Unga viner är purpurfärgade med violetta toner. Crianza-viner är rödbruna och körsbärsröda. Reserva-viner har en körsbärsröd färg med rubinröd bräm. Gran reserva-viner är rubinröda med rödbruna toner. Doft: intensivt bäriga och blommiga toner från druvsorten, med aromer av rostad ek hos crianza-vinerna. Reserva- och gran reserva-viner är mer komplexa med kryddiga aromer. Smak: smakrika med balanserade halter av syra, alkohol och tanniner. Vid lagring blir vinerna lenare och smaken varar längre.

| * | Gränserna för alkoholhalt varierar beroende på delområde och lagringstid. |
| --- | --- |

*

| * | Flyktighet: torra viner som är äldre än ett år, högst 1 g/l upp till 10 volymprocent och 0,06 g/l för varje alkoholgrad över 10 volymprocent. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 140 mg/l om sockerhalten är < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | För eventuella gränser som inte anges gäller den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 180 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

180

4.   Mousserande kvalitetsvin (vitt vin eller rosévin)

KORT BESKRIVNING

Vinet avger kolsyra, vilket visar sig i form av fina bubblor när det serveras.

Mousserande kvalitetsvin, samt basvinet efter den första jäsningen, är klart utan svävande partiklar, med en färg av olika nyanser av gult eller rosa.

Aromen ska vara frisk med inslag av bär, med den komplexitet som jäsning på bottensatsen under den andra jäsningen ger. Dessa egenskaper är mer framträdande hos viner av typen reserva och gran añada. Vinet ska vara fritt från defekter, i synnerhet defekter till följd av oxidering eller reducering.

| * | För eventuella gränser som inte anges gäller den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta verkliga alkoholhalt: 13 volymprocent |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10,83 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 140 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10,83

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

140

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

Odlingsmetod

Vinodlingarna anses börja användas för produktionen under den fjärde växtcykeln (eller tidigare om tillstånd har beviljats).

Blandade planteringar där det inte är möjligt att helt separera druvsorter vid skörd är förbjudna, utom i vissa fall.

Densitet: minst 2 850 och högst 10 000 vinstockar per hektar.

Beskärningssystem: gobeletbeskärning samt varianter, dubbel cordonbeskärning, enkel guyot (vara y pulgar), enkel eller ensidig cordon, dubbel guyot (endast för chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco och turruntés).

Högsta antal knoppar: 12 knoppar per vinranka, 16 för de nämnda gröna druvsorterna och 14 för garnacha. Möjliga undantag.

Bevattning: tillåten. Mellan den 15 augusti och skörden får bevattning endast ske med begränsade system. En skriftlig anmälan ska lämnas in 24 timmar i förväg. Sprinklerbevattning får användas om tillstånd beviljas och alla andra metoder är förbjudna.

När det gäller mousserande kvalitetsviner ska druvorna skördas för hand (mekanisk skörd är förbjuden).

Särskilda oenologiska metoder

Andelar av druvsorter beroende på typ av vin:

RÖTT VIN: minst 95 % blå druvsorter om druvorna kärnas ur och 85 % om de är hela.

VITT VIN: 100 % gröna druvor.

ROSÉVIN: minst 25 % blå druvor.

MOUSSERANDE KVALITETSVIN (VITT VIN OCH ROSÉVIN): med gröna och/eller blå druvor. Roséviner ska innehålla minst 25 % blå druvor.

Den valfria blandningen av druvfärger ska göras när druvorna kommer till vineriet.

Druvornas egenskaper: friska med en minsta alkoholhalt på 11 volymprocent för röda viner, 10,5 volymprocent för vita viner och 9,5 volymprocent för mousserande kvalitetsviner.

Högsta avkastning efter bearbetning:

| — | 70 liter/100 kilogram skörd för viner. Detta får i undantagsfall variera inom vissa gränser. |
| --- | --- |

—

70 liter/100 kilogram skörd för viner. Detta får i undantagsfall variera inom vissa gränser.

| — | 62 liter/100 kilogram skörd för mousserande kvalitetsviner. Detta får i undantagsfall variera inom vissa gränser. |
| --- | --- |

—

62 liter/100 kilogram skörd för mousserande kvalitetsviner. Detta får i undantagsfall variera inom vissa gränser.

| — | 65 liter/100 kilogram skörd för viner med beteckningen ”viñedo singular” (enskild vingård). Inga variationer tillåtna. |
| --- | --- |

—

65 liter/100 kilogram skörd för viner med beteckningen ”viñedo singular” (enskild vingård). Inga variationer tillåtna.

Relevanta restriktioner för vinframställning

Förbud:

| — | I ursprungsskyddade viner får inte ingå andelar must eller vin som framställts genom olämplig pressning. |
| --- | --- |

—

I ursprungsskyddade viner får inte ingå andelar must eller vin som framställts genom olämplig pressning.

| — | Kontinuerliga pressar, druvkrosscentrifug, förvärmning av druvorna eller uppvärmning av musten eller vinet tillsammans med pressmassan, i syfte att utvinna färgämnen. |
| --- | --- |

—

Kontinuerliga pressar, druvkrosscentrifug, förvärmning av druvorna eller uppvärmning av musten eller vinet tillsammans med pressmassan, i syfte att utvinna färgämnen.

| — | Användning av ekspån i framställning och vid lagring. |
| --- | --- |

—

Användning av ekspån i framställning och vid lagring.

| — | Blandning av olika typer av viner för att få fram ett helt nytt vin. |
| --- | --- |

—

Blandning av olika typer av viner för att få fram ett helt nytt vin.

Särskilda villkor för vinframställning:

| — | Fatjäsning: endast för vita viner och roséviner, som ska fatlagras i minst en månad. |
| --- | --- |

—

Fatjäsning: endast för vita viner och roséviner, som ska fatlagras i minst en månad.

| — | Kolsyrejäsning: den högsta tillåtna andelen gröna druvor i framställning av röda viner är 5 % för urkärnade druvor och 15 % för hela druvor. |
| --- | --- |

—

Kolsyrejäsning: den högsta tillåtna andelen gröna druvor i framställning av röda viner är 5 % för urkärnade druvor och 15 % för hela druvor.

| — | Mousserande kvalitetsvin: enligt den traditionella metoden. Minst 15 på varandra följande månader ska förflyta mellan tirage och degorgering i samma flaska. Hela framställningsprocessen, inklusive märkning, ska ske på samma vineri. Under den andra jäsningen får den verkliga alkoholhalten inte överskrida 1,5 volymprocent. Den tillsatta liqueur d’expédition får inte överskrida den verkliga alkoholhalten med mer än 0,5 volymprocent. Efter degorgering är det tillåtet att utan föregående filtrering hälla upp vinet på glasflaskor som rymmer mindre än 0,75 liter eller 3 liter eller mer. Det är förbjudet med syrning och avfärgning. |
| --- | --- |

—

Mousserande kvalitetsvin: enligt den traditionella metoden. Minst 15 på varandra följande månader ska förflyta mellan tirage och degorgering i samma flaska. Hela framställningsprocessen, inklusive märkning, ska ske på samma vineri. Under den andra jäsningen får den verkliga alkoholhalten inte överskrida 1,5 volymprocent. Den tillsatta liqueur d’expédition får inte överskrida den verkliga alkoholhalten med mer än 0,5 volymprocent. Efter degorgering är det tillåtet att utan föregående filtrering hälla upp vinet på glasflaskor som rymmer mindre än 0,75 liter eller 3 liter eller mer. Det är förbjudet med syrning och avfärgning.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Blå druvsorter |
| --- | --- |

1.

Blå druvsorter

6 500 kilogram druvor per hektar

| 2. | Blå druvsorter |
| --- | --- |

2.

Blå druvsorter

45,5 hektoliter per hektar

| 3. | Gröna druvsorter |
| --- | --- |

3.

Gröna druvsorter

9 000 kilogram druvor per hektar

| 4. | Gröna druvsorter |
| --- | --- |

4.

Gröna druvsorter

63 hektoliter per hektar

| 5. | Blå druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård) |
| --- | --- |

5.

Blå druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård)

5 000 kilogram druvor per hektar

| 6. | Blå druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård) |
| --- | --- |

6.

Blå druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård)

32,5 hektoliter per hektar

| 7. | Gröna druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård) |
| --- | --- |

7.

Gröna druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård)

6 922 kilogram druvor per hektar

| 8. | Gröna druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård) |
| --- | --- |

8.

Gröna druvor avsedda för ”viñedo singular” (enskild vingård)

44,99 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

RIOJA ALTA

Autonoma regionen La Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Provinsen Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklav)

RIOJA ORIENTAL

Autonoma regionen La Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (norra delen)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Autonoma regionen Navarra

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Provinsen Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinodlingar i kommunen Lossa på högra stranden av floden Ebro som var införda i vinodlingsregistret den 29 april 1991 ska vara registrerade så länge de finns kvar.

Eventuella ändringar av gränserna för de kommuner som ingår i produktionsområdet innebär inte att registrerade vinodlingar stryks från vinodlingsregistret.

Produktionsområdet omfattar mindre geografiska områden, vilka betecknas som ”viñedos singulares” (enskilda vingårdar). Dessa områden är mindre än en kommun och kan bestå av ett enda fastighetsskifte eller flera olika skiften. Vinstockarna ska vara minst 35 år gamla.

De erkända enskilda vingårdarna förtecknas i bilagan till förordning APA/816/2019 av den 28 juni 2019 (Spaniens officiella tidning 181 av den 30 juli 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf), i bilagan till förordning APA/780/2020 av den 3 augusti 2020 (Spaniens officiella tidning 214 av den 8 augusti 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf), i bilagan till förordning APA/468/2021 av den 5 maj 2021 (Spaniens officiella tidning 115 av den 14 maj 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf) och i rättelsen till förordning APA/468/2021 av den 5 maj 2021 (Spaniens officiella tidning 137 av den 9 juni 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf).

7.   Huvudsakliga druvsorter

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Vin

Viner som framställs av druvor från Rioja Alta kännetecknas speciellt av inflytandet från Atlanten. Det ger vinerna en måttlig alkoholstyrka och fyllighet, med hög syra. Detta gör vinerna lämpade för fatlagring. Området har färre timmar med dagsljus under växtcykeln jämfört med det område längre söderut som omfattas av ursprungsbeteckningen. Det har också större nederbörd, vilket direkt påverkar syran. Dessa faktorer, tillsammans med det skydd som bergskedjan Sierra de Cantabria ger, förstärker vinernas beskrivna egenskaper, vare sig de endast består av druvor från området eller har blandats med viner från andra områden. När det gäller området Rioja Alavesa sammanfaller atlant- och medelhavsklimaten, vilket innebär att vinerna har en något högre alkoholstyrka jämfört med de tidigare nämnda vinerna. De har också en lägre syrahalt och är mer mångsidiga, eftersom de både är lämpade för direkt konsumtion och lagring. Skyddet från Sierra de Cantabria i norr är en allt viktigare faktor. Antalet timmar med dagsljus liknar förhållandena i Rioja Alta, men området får något mindre nederbörd. Vinernas mångsidighet gör dessutom att de är idealiska för framställning av blandade viner. När det gäller viner från det sydligaste området, Rioja Oriental, är nederbörden lägre och området har ett utpräglat medelhavsklimat som generellt kännetecknas av fler soltimmar. Vinerna har en högre alkoholstyrka och kraftigare aromer, och är därför idealiska för blandning för att framställa viner som passar för att lagras. Samtidigt ger klimatförhållandena viner som även kan passa för direkt konsumtion.

Analysen av jordmåner omfattar tre huvudsakliga typer. För det första finns det ler- och kalkhaltiga jordar i den nordligaste delen av det område som omfattas av ursprungsbeteckningen. De utgör grunden för vinodlingen och finns i övergångsområdet mellan Rioja Alavesa och Rioja Alta. I Rioja Alta och Rioja Oriental finns även alluviala och järnrika lerjordar som ger viner som är mindre fylliga än de förstnämnda vinerna.

I ekonomiska termer svarar vinframställning för 20 % av regionens BNP. Vinodling är en uråldrig sed och vinframställningen är mycket viktig för regionen, vilket innebär att man är beroende av dess hållbarhet. De beskrivna naturliga förutsättningarna utnyttjas därför i högsta grad. Regionen är i synnerhet specialiserad på vinlagring, vilket innebär att den har en av de högsta koncentrationerna av ekfat i världen.

8.2.   Mousserande kvalitetsvin

Ursprungsbeteckningen är främst känd för framställning av stilla viner, men vissa vinerier har framställt mousserande kvalitetsviner med den traditionella metoden sedan mitten av 1800-talet och besitter därför både kunnande och erfarenhet av sådan framställning.

Friskhet och syra är de två viktigaste faktorerna i framställningen av mousserande kvalitetsviner. Det område som omfattas av ursprungsbeteckningen ligger inom ett område med svalare temperaturer enligt Winkler-skalan. Detta bidrar till korta växtcykler som ger en lämplig fenolmognad utan att alkoholstyrkan blir hög. Dessa egenskaper utgör en idealisk utgångspunkt för framställningen av dessa viner.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Rioja” får endast buteljeras vid vinerier som är registrerade hos tillsynsorganet. I annat fall får ursprungsbeteckningen inte användas.

Detta krav har införts på grund av att kvaliteten på det färdiga vin som erbjuds konsumenterna löper större risk att försämras om det har transporterats och buteljerats utanför produktionsområdet än om dessa steg utförs inom området. Kravet är avsett att skydda riojavinernas förnämliga anseende genom att kontrollen av vinets särskilda egenskaper och kvalitet förstärks. Det skyddar den skyddade ursprungsbeteckningen, vilket alla berörda tillverkare vinner på. Beslutet bekräftades genom EU-domstolens dom av den 16 maj 2000.

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Beteckningen ”RIOJA” ska anges på en framträdande plats, och precis under ”RIOJA” ska följande framgå: orden ”Denominación de Origen Calificada” (kvalificerad ursprungsbeteckning), tillsynsorganets stämpel, varumärket och namnet eller företagsnamnet för ett registrerat vineri eller ett företagsnamn.

Uttrycken ”fat” och ”ek” får inte nämnas i saluföring, marknadsföring, märkning av viner innan lagringsprocessen har slutförs.

Det är tillåtet att använda namnet på ett område eller en kommun om druvorna kommer därifrån och om vinet framställs, lagras (i tillämpliga fall) och buteljeras där. Högst 15 % av de druvor som används för att framställa vinet får dock komma från registrerade vinodlingar i kommuner som gränsar till det område eller den kommun där den ekonomiska aktören är etablerad. Det krävs bevis på att 15 % av druvorna kommer att finnas exklusivt tillgängliga under en period av minst tio på varandra följande år.

När det gäller mousserande kvalitetsviner ska uttrycket ”Método Tradicional” (traditionell metod) anges direkt under uppgiften om sockerhalt och teckenstorleken får inte vara större än den teckenstorlek som används för namnet ”Rioja”.

När det gäller de obligatoriska uppgifterna i märkningen får teckenstorleken för uttrycket ”Método Tradicional” (traditionell metod) inte vara mindre än 0,3 cm.

Uttrycket ”viñedo singular” (enskild vingård) ska anges direkt under den beteckning som är registrerad som varumärke. Teckenstorleken, fetstilen och färgen får inte vara större eller starkare än för namnet ”Rioja”.

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Utan att det påverkar tillämpningen av ovanstående ska de minimikrav för märkning som fastställts i enlighet med artikel 17 h (4) i lag 6/2015 av den 12 maj 2015 om skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar på en nivå över regionnivå iakttas.

Länk till produktspecifikationen

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/58

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Crémant de Bordeaux”

PDO-FR-A0488-AM06

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Officiell geografisk kodex

Kommunerna i det geografiska området har uppdaterats i enlighet med den officiella geografiska kodexen.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Druvsorter

Druvsorterna muscadelle B, sauvignon B, sauvignon gris G och sémillon B har lagts till för beredning av mousserande roséviner.

Dessa druvsorter ingick redan i druvbeståndet för beredning av mousserande vita viner.

Genom tillägget begränsas de gröna druvsorterna i blandningar för mousserande roséviner.

Tillägget gör det möjligt att ge vinerna en viss friskhet samtidigt som de mousserande rosévinernas organoleptiska egenskaper bevaras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Miljöbestämmelser

Följande miljöbestämmelser läggs till i produktspecifikationen:

Döda stockar måste avlägsnas från jordlotterna och det är inte tillåtet att förvara dem på jordlotterna.

Generell kemisk ogräsbekämpning av jordbrukslotterna är förbjuden.

Alla aktörer ska beräkna och registrera sitt index för behandlingsfrekvens.

I dessa ändringar tas bättre hänsyn till samhällets krav på minskad användning av växtskyddsmedel och till miljön.

Ändringarna påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Transport av skörden

Villkoren för transport av skörden förtydligas genom följande tillägg:

Behållarna får vara högst 1,20 × 1,00 meter och ha en höjd på högst 0,80 meter och en lasthöjd på högst 0,60 meter. Tiden mellan plockning av druvorna och pressning får inte överstiga 24 timmar.

Ändringen innebär att druvorna inte krossas under transporten och kvaliteten förbättras därför.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt i punkt 5.1.

5.   Pressning

Det förtydligas att druvorna ska hällas i pressen utan att krossas eller avstjälkas.

Druvorna måste alltså vara hela för att kunna kontrolleras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6.   Homogenisering

Det har gjorts ett tillägg att vinframställaren måste kunna bevisa att det kan blanda expeditionslikören med vinet genom omfattande remuage av flaskorna – som fått en sockertillsats – under degorgeringsprocessen.

På så sätt garanteras homogena flaskor, framför allt för de halvtorra vinerna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

7.   Lagringsplatser

Vinframställaren ska göra allt för att garantera att temperaturen under lagringen är högst 14 °C under kolsyreutvecklingen och 20 °C under degorgeringen.

Syftet med denna ändring är att garantera en stabil miljö så att kolsyreutvecklingen optimeras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Datum för förflyttning mellan godkända upplagshavare

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b gällande datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

9.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort från produktspecifikationen.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

10.   Deklaration om anspråk på degorgering

Deklarationen om anspråk ersätts med en deklaration om anspråk på degorgering.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

11.   Justering av de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras när det gäller deklarationen om anspråk på degorgering och vinerna efter degorgering.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

12.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Crémant de Bordeaux

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Mousserande kvalitetsviner, vita och rosé

KORT BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är ≥ 9 volymprocent.

Efter kolsyreutvecklingen har vinerna

| — | en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 11 %, |
| --- | --- |

—

en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 11 %,

| — | en halt av flyktiga syror på ≤ 18 mekv/l, |
| --- | --- |

—

en halt av flyktiga syror på ≤ 18 mekv/l,

| — | en total halt av svaveldioxid på ≤ 150 mg/l, |
| --- | --- |

—

en total halt av svaveldioxid på ≤ 150 mg/l,

| — | om musten har berikats, en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 13 %. |
| --- | --- |

—

om musten har berikats, en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 13 %.

Vinerna är klara, med ett kvardröjande skum och lång fruktig final.

Vinerna är pärlande med fina bubblor. De vita vinerna är friska och syrliga, särskilt när de framställs på druvorna sauvignon B och sémillon B. Under lagringen på jästfällningen (sur lie) uppstår mer mogna aromatiska toner, ofta med inslag av smör eller rostat bröd.

Rosévinerna, som i huvudsak framställs på druvsorterna merlot N och cabernet franc N, kännetecknas i stället av fruktiga toner. Vinerna är avsedda att drickas unga.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

Planteringstätheten får minskas till 3 300 vinstockar per hektar. I sådana fall får avståndet mellan raderna inte överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

2.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Endast kortskottsbeskärning (beskurna grenar) och långskottsbeskärning (långa grenar) är tillåten.

För druvsorterna merlot N, muscadelle B och sémillon B får antalet skott efter beskärning inte överstiga 50 000 per hektar och 20 per vinstock.

För de övriga druvsorterna får antalet skott efter beskärning inte överstiga 60 000 per hektar och 22 per vinstock.

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).

3.   Transport av skörden

Odlingsmetoder

Druvorna transporteras i behållare som inte får vara täta. Behållarna får vara högst 1,20 × 1,00 meter och ha en höjd på högst 0,80 meter och en lasthöjd på högst 0,60 meter. Tiden mellan plockning av druvorna och pressning får inte överstiga 24 timmar.

4.   Mottagande och pressning

Specifika oenologiska metoder

Druvor som ska förädlas till vitt vin hälls hela i pressen.

Det är förbjudet att använda system för avrinning och krossning med spiralskruv.

Det är förbjudet att vid pressning av skörden använda system med spiralskruv eller pressar med kedjor.

En vägningsanordning är obligatorisk och ska vara anpassad till den typ av behållare som används vid skörden.

Matningen och bandtransporten av druvorna till pressen måste vara utformad så att druvorna inte skadas. I synnerhet ska alla system eller anordningar för att förhindra stopp ses över eller tas bort om de skadar druvorna.

Pressen ska lastas i ett moment med den kvantitet som motsvarar dess kapacitet. I undantagsfall får den lastas med en mindre kvantitet.

Fraktionering av musten är obligatorisk.

Självavrunnen must som uppkommer när skörden transporteras avskiljs. Självavrunnen must tas inte med vid beräkningen av volymen must från den tredje pressningen. Musten ska skickas till destillering före den 31 juli under innevarande säsong.

Pressen ska rengöras dagligen.

Skördebehållarna ska rengöras dagligen.

Golven i de lokaler där skörden tas emot och pressas ska vara lätta att rengöra.

5.   Berikning

Specifika oenologiska metoder

För basviner som berikats ska halten jäsbart socker vara ≤ 5 g/l.

Den totala alkoholhalten i vinet efter kolsyreutvecklingen får inte överstiga 13 volymprocent efter berikning.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | 78 hl/ha. |
| --- | --- |

1.

78 hl/ha.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 februari 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – fié gris

| | Sémillon B |
| --- | --- |

Sémillon B

8.   Beskrivning av sambandet

Det geografiska området har ett relativt jämnt klimat som är gynnsamt för vinodling och vinframställning, då det ligger nära stora vattenmassor som spelar en viktig temperaturreglerande roll (Atlanten, mynningsviken Gironde, Garonnedalen och Dordognedalen). Havets mildrande inverkan på vårfrosten minskas dock ju längre bort man kommer från kusten och de stora dalarna, och ju närmare man kommer de stora skogsområdena i Landes, Saintonge och Double périgourdine. Detta är förklaringen till att det odlas så lite vin i de norra och sydsydvästra delarna av det geografiska området. Området omfattar 497 av de 538 kommunerna i departementet Gironde, med undantag av den sydvästra delen av departementet där skogsbruk är vanligare än vinodling.

Vinstockarna i Bordeaux odlas i ett kustklimat, och har sedan 1600- och 1700-talet odlats genom uppbindning mot stolpe för stöd och sedermera uppbindning mot kraftig tråd. Detta görs för att sprida ut skörden och för att få ett bladverk som räcker till en god fotosyntes för en optimal mognad.

Vindruvorna skördas vid optimal mognad för att garantera den perfekta balansen mellan socker och syra som krävs för såväl vinernas fräschör som en god kolsyreutveckling.

De olika varianterna av jordmån och av solexponering har lett till ett urval och en anpassning av olika druvsorter beroende på miljöns särskilda egenskaper och förklarar historiken bakom blandningen av druvsorter. Det finns fyra urskiljbara typer av jordmån, nämligen

| — | jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N, |
| --- | --- |

—

jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N,

| — | silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B,

| — | ”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av basviner från gröna druvsorter, |
| --- | --- |

—

”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av basviner från gröna druvsorter,

| — | grusjordar, bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand, som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekt för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusjordar, bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand, som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekt för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N.

Vinframställarna använder sig av sina erfarenheter från vinframställningen med de olika druvsorterna för att år från år ta fram druvblandningar i en sammansättning som vittnar om hög sakkunskap om druvsorternas egenskaper, för att kunna garantera en jämn kvalitet när det gäller balansen mellan vinets syra och fruktighet.

Att druvorna behålls hela under skörd och transport, liksom produktspecifikationens strikta regler kring pressning, garanterar en klar druvsaft. En begränsad svavling är oundgänglig för en god kolsyreutveckling. Lagringen på jästfällningen utvecklar de tertiära dofterna och förstärker vinernas komplexitet.

Tack vare närheten till hamnen och de historiska banden med andra länder som mycket tidigt genererade en strukturerad och stark handel, har vinodlarna i Bordeaux alltid riktat sig ut mot den övriga världen, tagit del av eller spridit tekniska innovationer, vilket stimulerat dynamiken i vinföretagen och bidragit till att stärka, utveckla och exportera de yrkeskunskaper som finns i distriktet, alltid med respekt för de månghundraåriga traditionerna.

Alltsedan inrättandet av priviligierade förbindelser med England på 1100-talet och fram till dagens erövrande av de asiatiska marknaderna som nu öppnats för vinprodukter, har vinodlarna i Bordeaux lyckats anpassa sig till marknadsutvecklingen, samtidigt som de bevarat respekten för den miljö där de odlar sina viner. Mångfalden bland produkterna är stor och inte minst den ständigt ökande volymen av ”Crémant de Bordeaux” vittnar om denna dynamik.

Även om ”Crémant de Bordeaux” bara står för en del av vinproduktionen i Bordeauxregionen visar produkten på den rika potential som finns i de traditionella druvsorterna och den historiska förmågan hos vinodlarna i Bordeauxdistriktet att ta till sig nya vinframställningsmetoder och innovationer. ”Crémant de Bordeaux” förenar både som vitt vin och rosévin distriktets druvsorter med traditionella metoder för framställning av vin med kolsyreutveckling.

”Crémant de Bordeaux” är ett klart vin, med ett kvardröjande skum och en lång och fruktig final.

De vita vinerna är pärlande med fina bubblor. De är friska och syrliga, särskilt när de framställs på druvorna sauvignon B och sémillon B.

Under lagringen på jästfällningen uppstår mer mogna aromatiska toner, ofta med inslag av smör eller rostat bröd.

Rosévinerna, som i huvudsak framställs på druvsorterna merlot N och cabernet franc N, kännetecknas i stället av fruktiga toner. Vinerna är avsedda att drickas unga.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på ursprungsbeteckningen ska stå på den del av korken som sitter inne i flaskhalsen.

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux” eller ”Grand Vin de Bordeaux”. De teckensnitt som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Förpackning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Alla steg i produktionen, från skörden av druvor till degorgeringen, ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

Vinerna framställs enbart med en andra jäsning på glasflaskor.

Förpackning av vinerna ska ske inom det geografiska området på grund av framställningsmetoden med en andra jäsning på flaska.

Omtappningen på de glasflaskor där kolsyreutvecklingen sker ska göras minst tre månader efter skörden och tidigast den 1 december efter skörden.

Vinerna släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter minst 12 månaders lagring efter omtappning, varav minst en månad efter degorgeringen.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/65

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/08)

Detta meddelande offentliggörs i enligt med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Saint-Estèphe”

PDO-FR-A0178-AM01

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

Datumet den 3 juni 2021 har lagts till i förteckningen över sammanträden med den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

3.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Punkt 5 b i avsnitt IX kapitel 1 angående datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare tas bort.

Det medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

4.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort från produktspecifikationen.

Det medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

5.   Hänvisningar till kontrollens uppbyggnad

Ordalydelsen I hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell. Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Saint-Estèphe

2.   Typ av geografisk beteckning:

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Vinerna är stilla röda viner.

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent och efter berikning har vinerna en naturlig alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

För allt vin som saluförs gäller följande:

| — | Halten av äppelsyra är högst 0,30 g/l. |
| --- | --- |

—

Halten av äppelsyra är högst 0,30 g/l.

| — | Halten av jäsbart socker (glukos och fruktos) är högst 2 g/l. |
| --- | --- |

—

Halten av jäsbart socker (glukos och fruktos) är högst 2 g/l.

| — | Vin som säljs otappat har en halt av flyktiga syror på högst 13,26 mekv/l, dvs. 0,79 g/l uttryckt som ättiksyra (0,65 g/l uttryckt som svavelsyra) fram till den 31 juli året efter skörd, och högst 16,33 mekv/l, dvs. 0,98 g/l uttryckt som ättiksyra (0,80 g/l uttryckt som svavelsyra) efter detta datum. |
| --- | --- |

—

Vin som säljs otappat har en halt av flyktiga syror på högst 13,26 mekv/l, dvs. 0,79 g/l uttryckt som ättiksyra (0,65 g/l uttryckt som svavelsyra) fram till den 31 juli året efter skörd, och högst 16,33 mekv/l, dvs. 0,98 g/l uttryckt som ättiksyra (0,80 g/l uttryckt som svavelsyra) efter detta datum.

Den totala halten syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen. Vinerna har en intensivt röd färg. De görs ofta med druvblandningar där den största delen består av druvsorten cabernet sauvignon N. Den här druvsorten ger robusta viner med fyllig tanninstruktur. Druvsorten merlot N kompletterar ofta de kryddiga tonerna med toner av röda bär. Vinernas struktur och komplexitet förstärks av cabernet franc N eller petit verdot N, där den sistnämnda druvsorten tillför friskhet de år då vinerna når sin fulla mognad. De här intensiva och kraftfulla vinerna behöver lagras i flera år, vilket tillför rundhet, fruktighet och finess.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Särskild oenologisk metod

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 15 %.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2.   Odlingsmetod

a)   Planteringstäthet.

| — | Planteringstätheten ska vara minst 7 000 stockar per hektar. |
| --- | --- |

—

Planteringstätheten ska vara minst 7 000 stockar per hektar.

| — | Avståndet mellan raderna får inte överstiga 1,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,80 meter. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan raderna får inte överstiga 1,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

b)   Beskärningsbestämmelser.

| — | Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9). |
| --- | --- |

—

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).

| — | Vinstockarna beskärs med någon av följande tekniker till högst 12 skott per vinstock:






  — | Långskottsbeskärning enligt metoden médocaine eller kortskotts- och långskottsbeskärning, med två långskott med högst fyra skott per långskott för druvsorterna cot N, cabernet sauvignon N, merlot N och petit verdot N, eller högst fem skott per långskott för druvsorterna cabernet franc N och carmenère N. Returskotten beskärs till två skott. |
| --- | --- | --- |

—

Vinstockarna beskärs med någon av följande tekniker till högst 12 skott per vinstock:

—

Långskottsbeskärning enligt metoden médocaine eller kortskotts- och långskottsbeskärning, med två långskott med högst fyra skott per långskott för druvsorterna cot N, cabernet sauvignon N, merlot N och petit verdot N, eller högst fem skott per långskott för druvsorterna cabernet franc N och carmenère N. Returskotten beskärs till två skott.

| — | Kortskottsbeskärning med två löpare, eller som en solfjäder med fyra armar. |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning med två löpare, eller som en solfjäder med fyra armar.

c)   Bevattning

Bevattning under vinrankans vegetationsperiod kan tillåtas i enlighet med bestämmelserna i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | 63 hektoliter/hektar. |
| --- | --- |

1.

63 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom kommunen Saint-Estèphes territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området för viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” ligger på floden Girondes vänstra strand på Médochalvön mitt emellan Bordeaux och Pointe de Grave.

Det här geografiska området präglas av de geologiska egenskaperna hos vinodlingarna på Médochalvön med utvidgade grushaltiga terrasser som ligger parallellt med Girondes flodmynning på höjder som varierar mellan 4 och 40 meter.

Terrasserna härrör från kvartärperioden och har en tjocklek på i genomsnitt cirka tio meter; de vilar på märgel och kalklager från eocen och oligocen, framför allt i den västra delen av kommunen Saint-Estèphe. ”Sable des Landes” (vindburna sandavlagringar från kvartärperioden) täcker alla de här formationerna i väster vid gränsen till skogen. Längs flodmynningen kompletterar yngre flodavlagringar, som lokalt kallas ”palus”, de många olika formationerna i området.

De vattendrag som kallas ”jalles” och ”esteys” och som dränerar all mark mot Gironde, går genom området och separerar grusåsarna, och sammanfaller med flera kommungränser. Det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” motsvarar kommunen Saint-Estèphes territorium. Kommunens territorium avgränsas mot kommunen Saint-Seurin-de-Cadourne genom våtmarken som dräneras av ”l’Estey de la Calupeyre” i norr och av våtmarken Lafite som dräneras av ”Jalle du Breuil” i söder.

På grusåsarna består marken mestadels av sandgrus eller lerhaltig grusjord. I den västra delen är den hårda kalkgrunden ojämnt täckt av sand- och grushaltig jord och ytlig rendzinajord. De rika sediment som finns i området härrör delvis från de mycket varierande landskapen och de olika färger som jordarna har. De lokala ortsnamnen refererar dels till den kuperade topografin, dels till karaktären på grusjordarna med namn som ”Cos” och ”Pez”.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” är den nordligaste kommunanknutna kontrollerade ursprungsbeteckningen i Médocregionen och den näst största till ytan.

Vinodlingarna upptar merparten av kommunens territorium uppe på åsarna och präglar därmed landskapen. Genom vinodlingarna löper ett omfattande nät av mindre vägar som går till många av byarna. Byar som Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac och Saint-Corbian ligger runt vingårdarna.

De största vingårdarna, ”crus”, har vackra slott som ligger mitt i vinodlingarna.

De fuktiga dalarna i kommunens södra och norra delar, som består av våtmarker som löper längs flodmynningen, ligger på ängsmark och lokalt är de även trädbevuxna.

Det sista kännetecknet för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” är grusåsarna i vinodlingsområdet som i öster ligger mycket nära flodmynningen, vilket gör att området med flodavlagringar, ”palus”, endast utgör en 200–300 meter bred remsa.

8.2.   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Under 1200-talet var Gui Martin de Saint-Estèphe, som ledde kyrkoområdet i Lesparre, ”seigneur” i Calon. Saint-Estèphe började vid den tiden bli känt för sina ”goda vinodlingar” som redan då gav bättre avkastning är spannmål. I det område som skulle komma att bli kommunen Saint-Estèphe utgjorde andra områden, så kallade seigneuries, den historiska grunden för byarna, exempelvis ”la seigneurie de Blanquet” och ”la seigneurie vassale de Lassalle de Pez”.

Under 1600- och 1700-talet var kyrkoskatteområdet ”la dîme de Saint-Estèphe” det viktigaste av alla i Médocregionen. Enligt historien är det goda renommé som viner från ”Saint-Estèphe” har nära kopplat till Bordeaux-handlarnas verksamhet, vilka producerar och saluför de här vinerna.

Under det blomstrande 1800-talet grundades många av dagens stora vingårdar. Vackra, stora slott från den här epoken vittnar om deras välstånd, makt och dynamik.

I likhet med de andra kontrollerade ursprungsbeteckningarna på Médochalvön har vinegendomarna i kommunen Saint-Estèphe ett gott anseende genom de olika klassificeringar av egendomar som gjorts sedan 1600- och 1700-talet. I ”Classement des vins de Bordeaux de 1855” erkänns fem ”crus” i kommunen Saint-Estèphe och ”Classement des crus Bourgeois de 1932” lyfter fram ett fyrtiotal ”crus”.

Idag säljs nästan hälften av Saint-Estèphe-vinerna utanför Frankrike till Belgien, England, Tyskland och Nederländerna eller exporteras till USA, Schweiz och Asien.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” godkändes genom dekret av den 11 september 1936. Vinodlingarna producerar i genomsnitt 65 000 hektoliter stilla röda viner.

Vinerna har en intensivt röd färg. De görs ofta med druvblandningar där den största delen består av druvsorten cabernet sauvignon N. Den här druvsorten ger robusta viner med fyllig tanninstruktur. Druvsorten merlot N kompletterar ofta de kryddiga tonerna med toner av röda bär. Vinernas struktur och komplexitet förstärks av cabernet franc N eller petit verdot N, där den sistnämnda druvsorten tillför friskhet de år då vinerna når sin fulla mognad. De här intensiva och kraftfulla vinerna behöver lagras i flera år, vilket tillför rundhet, fruktighet och finess. Viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe” har en kvalitet och originell karaktär som grundar sig i en exceptionell kombination av jordmånen och det topografiska läget nära flodmynningen som skyddar vinodlingarna från vädrets makter.

De jordlotter som är avsedda för druvskörd är noga avgränsade på det sätt som fastställs i dekretet om upprättande av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Saint-Estèphe”.

I den östra delen av kommunen ingår jordlotter med naturligt väldränerad grusjord i det avgränsade odlingsområdet. Den här jorden lämpar sig utmärkt för druvsorten cabernet sauvignon N. Jordlotter med jordmån som har utvecklats på nyare avlagringar och sand ingår inte i odlingsområdet, och inte heller de som innehåller jordmån som har utvecklats på dåligt dränerad underliggande markstruktur.

I den västra delen av kommunen, på mer eller mindre karstifierad kalkgrund, ingår jordlotter med naturligt väldränerad jord i det avgränsade odlingsområdet. Druvsorten merlot N lämpar sig särskilt väl i de här förhållandena. De områden som ligger i sänkor, fyllda med sand och där jordmånen varierar, innefattas inte; inte heller områden med leriga jordar och djup jordmån, eller områden med våtmarker och torvtäkter.

Med det här sättet att driva vinodlingarna går det att få mycket mogna och friska vindruvor och god kontroll över skörden. Det innebär att man kan använda sig av långa macerationstider för att få den struktur som krävs för att vinerna ska kunna lagras. Den fastställda lagringstiden på minst sex månader är därför nödvändig för att främja den balans mellan tanniner och antocyaniner som krävs för att färgen ska stabiliseras och tanninerna rundas av så att de mjuknar.

Trots den viktiga roll som handeln i Bordeaux spelade för vinerna med den kontrollerade ursprungsbeteckningens renommé och ryktbarhet, bidrog de stora egendomarna, av vilka flera finns omnämnda i ”Classement des vins de Bordeaux de 1855”, i hög grad till vinernas renommé och att det började spridas. Utöver de här berömda slotten bidrar även små och medelstora gårdar, familjeföretag och kooperativ, genom specifika benämningar såsom ”crus paysans” och ”crus artisans”, mycket till det erkännande som den här ursprungsbeteckningen från Médoc har fått.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, utgörs av följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne och Vertheuil.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen kan innehålla den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux – Médoc” eller ”Grand Vin de Bordeaux – Médoc”. De teckensnitt som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/70

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2022/C 88/09)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets (1) förordning (EU) nr 1308/2013 ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Bouches-du-Rhône”

PGI-FR-A1223-AM01

Datum för ansökan: 26 november 2015

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – Annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1.   Ändring av en del av namnet

Genom tillämpning av bestämmelserna om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, har namnet ”vin de pays des Bouches-du-Rhône” blivit den skyddade geografiska beteckningen ”Bouches-du-Rhône”. Aktörerna har konstaterat dels att konsumenterna har haft svårt att se sambandet mellan den skyddade geografiska beteckningen ”Bouches-du-Rhône” och ”vin de pays des Bouches-du-Rhône”, dels att namnet ”Bouches-du-Rhône”, när det användes utan det traditionella uttrycket ”vin de pays”, hade för stora fonetiska likheter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Côtes du Rhône” och att det därför fanns risk för att de båda produkterna blandades ihop.

Därför har en begäran kommit in från den ansökande gruppen, såsom den definieras i artikel 95 i förordning (EU) nr 1308/2013, om att orden ”Pays des” ska läggas till i det skyddade namnet ”Bouches-du-Rhône”.

Efter att ha behandlat ansökan godkände de franska myndigheterna den ändrade produktspecifikationen genom ett beslut av den 4 september 2015, offentliggjort i Frankrikes officiella tidning den 12 september 2015 och offentliggjort i den officiella tidningen för det franska jordbruks-, livsmedels- och skogsministeriet den 17 september 2015.

Följande ändringar införs därmed i produktspecifikationen:

| — | I rubriken och i hela texten ersätts namnet ”Bouches-du-Rhône” med namnet ”Pays des Bouches-du Rhône”. |
| --- | --- |

—

I rubriken och i hela texten ersätts namnet ”Bouches-du-Rhône” med namnet ”Pays des Bouches-du Rhône”.

| — | I kapitel 1 punkt 7.2, sista stycket, ersätts sista meningen med ”Detta geografiska område avser endast produktion av viner med den skyddade geografiska beteckningen ’Pays des Bouches-du-Rhône’”. |
| --- | --- |

—

I kapitel 1 punkt 7.2, sista stycket, ersätts sista meningen med ”Detta geografiska område avser endast produktion av viner med den skyddade geografiska beteckningen ’Pays des Bouches-du-Rhône’”.

2.2.   Borttagning av bestämmelser om mousserande kvalitetsvin

Produktspecifikationen har ändrats så att alla bestämmelser som rör produktionen av mousserande kvalitetsviner har tagits bort. Detta är en följd av högsta förvaltningsdomstolens beslut av den 6 mars 2015 om upphävande av förordningen av den 2 november 2011 om den skyddade geografiska beteckningen ”Bouches-du-Rhône” då den motsvarar bestämmelserna i produktspecifikationen för ”mousserande röda kvalitetsviner, mousserande kvalitetsroséviner och vita mousserande kvalitetsviner”.

2.3.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Beskrivningen av de vita och röda vinerna har kompletterats. I kapitel I i produktspecifikationen har punkt 3.3 kompletterats och samma information har införts under punkten ”Beskrivning av vinet eller vinerna” i det sammanfattande dokumentet.

Det framgår också att värdena för vinernas analytiska egenskaper motsvarar gränsvärdena i unionslagstiftningen.

2.4.   Samband med det geografiska området

All information om produkternas samband med det geografiska ursprunget har omstrukturerats. Efter en utförlig beskrivning av de naturliga och mänskliga faktorerna och produkternas särskilda egenskaper, har avsnittet om ”samverkan mellan sambanden” ändrats så att det nu är tydligt att den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône” huvudsakligen baseras på de särskilda egenskaperna hos de viner som har samband med de särskilda egenskaperna hos den naturliga miljön (klimat, mark).

Dessa förtydliganden förs in i punkten ”Samband med det geografiska området” i det sammanfattande dokumentet och i kapitel I punkt 7 i produktspecifikationen.

2.5.   Ytterligare villkor – Märkning

Rubriken ”Ytterligare villkor – Märkning” i det sammanfattande dokumentet har uppdaterats genom att hänvisningarna till produktspecifikationen har tagits bort och ersatts av en beskrivning av de olika tillämpliga villkoren.

2.6.   Avgränsat geografiskt område

I kapitel I punkt 4 i produktspecifikationen och i punkten om det avgränsade geografiska området i det sammanfattande dokumentet fastställs att det geografiska produktionsområdet består av alla kommuner i departementet Bouches-du-Rhône.

När det gäller definitionen av det omedelbara närområdet förtecknas även kommunerna i de aktuella arrondissementen i kapitel I punkt 4 i produktspecifikationen. Dessa förteckningar över kommunerna som utgör det omedelbara närområdet har även förts in i det sammanfattande dokumentet i punkten ”ytterligare villkor”.

För varje område, geografiskt område och omedelbart närområde har referensåret för den geografiska kodexen (år 2020) lagts till. Denna officiella nationella referens upprättas av INSEE som erkänner och fastställer förteckningen över kommuner per departement. Den här redaktionella ändringen gör det möjligt att juridiskt säkerställa avgränsningen av de geografiska områdena.

2.7.   Druvbestånd

Punkten ”Huvudsakliga druvsorter för vinframställningen” i kapitel I punkt 5 i det sammanfattande dokumentet i produktspecifikationen har kompletterats för att även omfatta 13 nya druvsorter: ”artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, soreli B, sauvignac B-Rs, solaris B, souvignier gris Rs, vidoc N och voltis B.”

Sorterna anses motståndskraftiga mot torka och svampsjukdomar, vilket möjliggör en minskad användning av växtskyddsmedel. Dessa sorter överensstämmer med de druvsorter som används för att framställa den skyddade geografiska beteckningen, och förändrar inte vinernas egenskaper. Valet av dessa nya resistenta sorter påverkar inte sambandet till området.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Pays des Bouches-du-Rhône

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – Skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône” får endast användas för stilla röda viner, roséviner och vita viner. Värdena för vinernas analytiska egenskaper motsvarar gränsvärdena i unionslagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Svaveldioxidhalt (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Svaveldioxidhalt (i milligram per liter):

De vita vinerna produceras vanligtvis genom direkt pressning. De framställs av både lokala druvsorter och druvsorter från andra regioner, och smaken kännetecknas av blommiga och fruktiga aromer med friska och aromatiska toner. Färgen är blank och livlig med ”grönaktiga” inslag som visar att de är unga. Rosévinerna framställs genom direkt pressning och/eller skalmaceration. Den långa kontakten mellan druvsaften och druvpressmassan gör att aromprekursorerna bättre kan frigöras och förstärker rundheten. Rosévinerna framställs huvudsakligen av druvsorterna grenache N, syrah N, caladoc N, cinsaut N, cabernet sauvignon N och merlot N, och kompletteras ofta med gröna druvsorter när de läggs på tank. Dessa roséviner framställda genom blandningar har en ljus färg med varierad intensitet och klarrosa inslag. Doften innehåller tydliga aromer av röda bär eller citrus. Vinerna har en aromatisk smak och behaglig friskhet.

De röda vinerna framställs oftast genom en blandning av druvsorter men kan emellanåt vara endruvsvin (merlot N, cabernet N, marselan N, syrah N, grenache N m.fl.). Genom att skörda druvorna vid full fysiologisk och fenologisk mognad får man fylliga men inte hårda viner med medelhavskaraktär. Genom extraktionen får man fram mjuka och runda tanninstrukturer med lång eftersmak. Färgen är granatröd och de unga vinerna har lila skiftningar som går mot en mer djupröd färg i takt med att de åldras. De har en mycket uttrycksfull doft med toner av hedmark (garrigue) eller saltare toner, beroende på varifrån de kommer, och röda bär som går mot syltigare toner. Smaken är livlig, fyllig och utsökt med lena tanniner.

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Vinerna måste följa alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

120 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

För att vinerna ska få omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône” ska druvorna skördas och vinifieras och vinet beredas i alla kommuner i departementet Bouches-du-Rhône på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2020.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Artaban N

Aubun N – murescola

Barbaroux Rs

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun argenté N – vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – malbec

Counoise N

Egiodola N

Floreal B

Fuella nera N

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jurançon noir N – dame noire

Liliorila B

Listan B – palomino

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Monerac N

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Nielluccio N – vielluciu

Négrette N

Perdea B

Petit manseng B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Riminèse B

Rosé du var Rs

Roussanne B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Sémillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

8.   Beskrivning av samband

8.1   Det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper

Departementet Bouches-du-Rhône ligger i de centrala delarna av Provence. Ytan uppgår till 5 087 km2 och departementet avgränsas i väster av floden Rhône mot departementet Gard och i norr av Durance som bildar en gräns mot Vaucluse. I väst gränsar det mot departementet Var och i söder mot Medelhavet.

Inom departementet finns det olika områden. I den östra delen av departementet ligger Préalpes de Provence, ett flertal kalkhaltiga bergsformationer som löper i öst-västlig riktning. Bergskedjorna Trévaresse (501 m), Estaque och Étoile (793 m), Sainte-Victoire (1 011 m), Saint-Cyr och Sainte-Baume (1 041 m vid den västliga delen) avlöser varandra. Mellan dem ligger dalarna Arc (vid flodområdet intill Aix-en-Provence), Touloubre (Salon-de- Provence) och Huveaune (Aubagne Marseille) med rikare sedimentära slätter och av varierande storlek. I väster, runt den låga bergskedjan Alpilles, brer stora slätter ut sig. Crauslätten, som har bildats av grusavlagringar där Durance och Rhône tidigare flöt samman, på sträckan mellan Arles och Salon-de-Provence, är ett öde steppliknande område som är unikt i Frankrike och som präglas av mistralvinden. Camargue, med sin regionala naturpark och med såväl vinodlingar och betesmarker som risfält, är hemtrakten för tjurar (en camarguisk ras), hästar och ett rikt djurliv med 400 olika arter. I norr präglas departementet av bergskedjan Alpilles som löper i öst-västlig riktning och av Durancedalen.

Marken, oavsett om det är en ler- och kalkhaltig stenjord eller sand- eller till och med grusjord på molass och sandsten, är mager, väldränerad och känslig för erosion. Den här tunna marken, utan alltför hög fuktighet, lämpar sig utmärkt för vinodling.

Departementet Bouches-du-Rhône har ett medelhavsklimat med mycket sol, vilket är kännetecknande för det här klimatet. Somrarna är mycket varma och torra, och vintrarna är relativt milda. Temperaturskillnaderna mellan årstiderna är relativt stor, och sommartid är temperaturerna särskilt höga då det inte är ovanligt med 35 °C i skuggan. Den genomsnittliga skillnaden mellan dag- och nattemperaturer under året är väsentlig och mycket tydlig under vintern då kraftig nattfrost kan förekomma ett flertal gånger. Nederbörden är oregelbunden och ojämnt fördelad över året. Det är inte ovanligt med kraftiga skyfall. Den torra och kalla nordliga mistralvinden blåser närmare 100 dagar per år, många gånger med vindbyar på över 100 km/h.

I Provence har vin odlats i mer än 2 600 år och regionen är därmed den äldsta vinodlingsregionen i Frankrike. Den är mest känd för sin produktion av roséviner. Från 1907 började ett flertal vinodlare känna ett behov av att gå ihop för att gemensamt möta svårigheter. Vinframställningen reglerades och vinproducenterna organiserade sig i kooperativ och syndikat som främjade den kvalitativa utvecklingen av produktionen. 1964 preciserades och definierades bestämmelser för ”vin de canton” genom att ett administrativt produktionsområde med specifika mark- och klimatförhållanden fastställdes. Genom ett dekret från 1968 blev dessa ”vins de canton” istället ”vins de pays” som framför allt identifierades genom namnet på departementet där de producerades och som uppfyllde särskilda produktionskriterier med krav på hög kvalitet. Det är på så sätt som lantvinet (vin de pays) från Bouches du Rhône erkändes och blev 2011en skyddad ursprungsbeteckning.

Produktionen härrör i huvudsak från två mycket olika områden: det huvudsakliga området ligger i den mellersta och östra delen av departementet, runt Aix-en-Provence (65–70 % av volymen), och i väster ligger det så kallade camarguiska området, i sydost angränsande till Tarascon, i kommunerna Arles och Saintes-Maries-de-la-Mer. Det camarguiska området visar sin särprägel genom uttrycket ”Terre de Camargue”. I det här geografiska området produceras uteslutande viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône”.

8.2   Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône”, som innefattar alla kommuner i departementet Bouches-du-Rhône, baseras i huvudsak på de särskilda egenskaperna hos de viner som har samband med de särskilda egenskaperna hos den naturliga miljön (klimat, mark). Departementet Bouches-du-Rhône ligger i regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i sydöstra Frankrike. Det har en bergig terräng som går över till slätt ända fram till havet, ett medelhavsklimat och en vegetation som i huvudsak består av macchiavegetation och hedmark (garrigue). Det präglas också av mistralvinden som ibland försvårar arbetet men som rensar luften och skyddar vinodlingarna från svampsjukdomar, och i slutändan ökar koncentrationen i druvorna under den sista mognadsfasen. Marken, oavsett om det är en ler- och kalkhaltig stenjord eller sand- eller till och med grusjord på molass och sandsten, är väldränerad utan alltför hög fuktighet och lämpar sig utmärkt för vinodling. Vinodlarna gynnas av optimala naturförhållanden och vet hur man väljer de bästa jordlotterna, och de har lyckats utnyttja de olika druvsorterna i ett område med mager men väldränerad mark som lämpar sig särskilt väl för vinodling. Kombinationen av de här egenskaperna hos jordmånen och det varma och torra klimatet med medelhavsinfluenser ger optimala mognadsförhållanden som bevarar de här druvsorternas primäraromer och ger viner med friskhet och en karaktäristisk aromatisk potential. De röda friska och lättdruckna vinerna kännetecknas av aromer av röda bär. De friska rosévinerna har även en rundhet och tydliga aromer av röda bär eller citrus. De vita vinerna är aromatiska, blommiga eller fruktiga, friska och unga. Produktionen av vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du Rhône” uppgår idag till cirka 50 000 hektoliter per år och säljs av 18 vinkooperativ och 88 enskilda vingårdar. Rosévinerna står för närmare 50 % av den totala volymen, de röda vinerna för lite drygt 40 % och de vita vinerna för knappt 10 %.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Kompletterande beteckningar

Rättslig ram: Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av kravet:

Storleken på de bokstäver som används för namnet på den geografiska enheten ”Terre de Camargue” får vara högst lika höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône”. Europeiska unionens logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med det traditionella uttrycket ”Vin de Pays”.

Omedelbart närområde

Rättslig ram: Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av kravet:

Det omedelbara närområdet, som definieras genom undantag för framställning och beredning av viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays des Bouches-du-Rhône” utgörs av följande kommuner i de angränsande arrondissementen i det geografiska området som anges nedan på grundval av 2020 års officiella geografiska kodex:

| — | Arrondissementet Nîmes (i departementet Gard): Aigaliers, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon och Villevieille. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Nîmes (i departementet Gard): Aigaliers, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon och Villevieille.

| — | Arrondissementet Apt (i departementet Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure och Vitrolles-en-Lubéron. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Apt (i departementet Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure och Vitrolles-en-Lubéron.

| — | Arrondissementet Avignon (i departementet Vaucluse): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor och Vedène. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Avignon (i departementet Vaucluse): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor och Vedène.

| — | Arrondissementet Carpentras (i departementet Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès och Visan. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Carpentras (i departementet Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès och Visan.

| — | Arrondissementet Forcalquier (i departementet Alpes-de-HauteProvence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve och Volx. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Forcalquier (i departementet Alpes-de-HauteProvence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve och Volx.

| — | Arrondissementet Digne-les-Bains (i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis och Volonne. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Digne-les-Bains (i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis och Volonne.

| — | Arrondissementet Brignoles (i departementet Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon och Vins-sur-Caramy. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Brignoles (i departementet Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon och Vins-sur-Caramy.

| — | Arrondissementet Draguignan (i departementet Var): Saint-Antonindu-Var och Sillans-la-Cascade. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Draguignan (i departementet Var): Saint-Antonindu-Var och Sillans-la-Cascade.

| — | Arrondissementet Toulon (i departementet Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou, La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon och La Valette-du-Var. |
| --- | --- |

—

Arrondissementet Toulon (i departementet Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou, La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon och La Valette-du-Var.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/79

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/10)

Detta meddelande offentliggörs i enligt med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Côtes de Bordeaux”

PDO-FR-A0987-AM04

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Miljöskyddsbestämmelser

Följande miljöåtgärder läggs till i produktspecifikationen:

Döda vinstockar ska avlägsnas från jordlotten – det är förbjudet att förvara döda vinstockar på jordlotterna.

Generell kemisk ogräsbekämpning av jordbrukslotterna är förbjuden.

Alla aktörer ska beräkna och registrera sitt index för behandlingsfrekvens.

I dessa ändringar tas bättre hänsyn till samhällets krav på minskad användning av växtskyddsmedel och till miljön.

Ändringarna påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3.   Datum för förflyttning mellan godkända upplagshavare

Punkt 5 b i avsnitt IX kapitel 1 angående datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare tas bort.

Det medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

4.   Samband med geografiskt område

Sambandet med det geografiska området har setts över till följd av att antalet kommuner har förändrats efter sammanslagningar.

Det medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

5.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort från produktspecifikationen.

Det medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

6.   Hänvisningar till kontrollens uppbyggnad

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Den medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Côtes de Bordeaux

2.   Typ av geografisk beteckning:

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Stilla röda viner

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt i volymprocent är minst 11 %.

De har en halt av jäsbart socker på mindre än 3 g/l.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Alla röda viner genomgår malolaktisk jäsning. Allt rött vin har, före buteljering (otappat vin) eller efter buteljering, en halt av äppelsyra på högst 0,3 gram per liter.

De har en högsta halt av flyktiga syror på 13,26 mekv/l fram till den 31 juli det år som följer på skördeåret och 16,33 mekv/l efter det datumet.

Före buteljering eller otappade har vinerna en svaveldioxidhalt på högst 140 mg/l.

Den oftast dominerande druvsorten i de röda vinerna är merlot N vars samtliga egenskaper från de ler- och kalkhaltiga jordarna kommer mycket väl till uttryck och som, i kombination med cabernet sauvignon N, cabernet franc N och cot N (lokalt kallad malbec), ger fruktiga och mjuka viner.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Stilla torra vita viner

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt i volymprocent är minst 10,5 %.

De har en halt av jäsbart socker på mindre än 4 g/l.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

De har en högsta halt av flyktiga syror på 13,26 mekv/l fram till den 31 juli det år som följer på skördeåret och 16,33 mekv/l efter det datumet.

Före buteljering eller otappade har vinerna en svaveldioxidhalt på högst 180 mg/l.

De vita vinerna framställs vanligtvis av sauvignon B tillsammans med sémillon B och muscadelle B.

De viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” är runda och fruktiga, och kan lagras i tre till tio år.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   Stilla söta viner av likörkaraktär

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt i volymprocent är minst 14,5 %.

De har en halt av jäsbart socker på mer än 51 g/l.

Före buteljering eller otappade har vinerna en svaveldioxidhalt på högst 400 mg/l.

Före buteljering (otappat vin) har dessa viner undantagsvis en halt av flyktiga syror som fastställs genom officiellt beslut.

De vita viner som har ett överskott av socker utvecklar ofta aromer av honung och citrus.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4.   Stilla söta viner av karaktären ”moelleux”

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

De vita viner som har ett överskott av socker, och som kallas ”moelleux”, framställs av druvor som har skördats med en lägsta sockerhalt på 221 g/l must. Dessa viner har en osedvanlig fyllighet, mjukhet och finess.

Naturlig alkoholhalt är minst 13,5 %.

Total alkoholhalt efter berikning: 15 volymprocent.

Halten av jäsbart socker är 17–45 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 300 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

300

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Planttäthet och avstånd

Odlingsmetod

Planteringstätheten ska vara minst 4 500 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna ska vara minst

| — | 2,50 meter för vinrankor som beskärs med guyotmetoden (enkel eller dubbel) eller för vinrankor med löpare på låg spaljé |
| --- | --- |

—

2,50 meter för vinrankor som beskärs med guyotmetoden (enkel eller dubbel) eller för vinrankor med löpare på låg spaljé

| — | 3 meter för vinrankor som binds upp i form av lyror i dubbelradig spaljé. |
| --- | --- |

—

3 meter för vinrankor som binds upp i form av lyror i dubbelradig spaljé.

Det minsta avståndet mellan vinstockarna, på samma rad, är

| — | 0,85 meter för vinrankor som beskärs med guyotmetoden (enkel eller dubbel) eller för vinrankor med löpare på låg spaljé |
| --- | --- |

—

0,85 meter för vinrankor som beskärs med guyotmetoden (enkel eller dubbel) eller för vinrankor med löpare på låg spaljé

| — | 0,74 meter för vinrankor som binds upp i form av lyror i dubbelradig spaljé. |
| --- | --- |

—

0,74 meter för vinrankor som binds upp i form av lyror i dubbelradig spaljé.

2.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetod

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).

Vinrankorna beskärs antingen med kortskottsbeskärning (kortskott), eller långskottsbeskärning (långa grenar) med högst 45 000 skott per hektar och högst 14 skott per stock.

3.   Särskilda skördebestämmelser

Odlingsmetod

Druvorna till de söta vita vinerna av likörkaraktär skördas för hand i flera omgångar.

4.   Berikning

Särskild oenologisk metod

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna för de röda vinerna inom en koncentrationsgräns på 15 %.

Efter berikning överstiger inte den totala alkoholhalten 13,5 volymprocent för röda viner, 13 volymprocent för de vita torra vinerna och 15 volymprocent för de söta vita vinerna av karaktären ”moelleux”.

De söta vinerna av likörkaraktär berikas inte.

5.2.   Högsta avkastning

1.   Stilla röda viner

65 hektoliter/hektar

2.   Stilla torra vita viner

72 hektoliter/hektar

3.   Stilla söta viner av likörkaraktär

40 hektoliter/hektar

4.   Stilla söta viner av karaktären ”moelleux”

55 hektoliter/hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners, eller delar av följande kommuners, territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, den del av kommunen Pugnac som motsvarar området i Lafosse innan det slogs ihop med kommunen den 1 juli 1974, den del av kommunen Puisseguin som motsvarar området i Monbadon innan det slogs ihop med kommunen den 1 januari 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions och Yvrac.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sémillon B

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” i departementet Gironde ligger vid floderna Garonnes, Dordognes och Girondes stränder, i en kuperad natur med i huvudsak kalkhaltig lerjord. Viner med den här ursprungsbeteckningen kommer från fem historiska vincentrum, nämligen Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs och Sainte-Foy-la-Grande.

Vinodlingsmarkerna i ”Côtes de Bordeaux” ligger framför allt i dalar med både söt- och saltvatten. Havets inverkan når långt in i landet, och vid Girondes mynning förenas Dordogne och Garonne till en enda stor flod. Morfologin i ”Côtes de Bordeaux” förenar slätten och foten av kullen som dominerar floden och huvudsakligen är exponerad mot sydväst, med en brant sluttning med en höjd som varierar från cirka 30 till mer än 70 meter, och där nätet av bivattendrag mer eller mindre delar av de dominerande platåerna.

Den här stora regionen har ett relativt jämnt klimat som är gynnsamt för vinodling och vinframställning: ett läge nära stora vattendrag (Atlanten, Girondes mynning samt Garonne- och Dordognedalarna) som spelar en viktig temperaturreglerande roll samt havets inverkan som mildrar effekterna av vårfrosten.

Vinerna från ”Côtes de Bordeaux” har en lång historia och håller en kvalitet som kan tillskrivas en variationsrik natur, druvsorterna och människorna. Historiskt sett har jordlotterna valts ut utifrån läget vid foten av sluttningen, på sluttningarna eller på platåerna beroende på dräneringskapacitet och det relativa topografiska läget. Varje år visar 1 000 vinodlare prov på sitt kunnande genom att producera de här vinerna. Varje företag följer alla regler för vingården och anläggningen för att producera en erkänd produkt: krav på planteringstäthet, begränsad högsta belastning per jordlott, bestämmelser för blandning av huvudsakliga och kompletterande druvsorter samt bestämmelser om att vinerna måste lagras minst till den 15 mars året efter skörden.

Vinodlingarna i ”Côtes de Bordeaux” har även ett exceptionellt kulturarv: historiska slott, herrgårdar och fästningar, romanska kyrkor och fantastiska hus vars namn lever kvar tack vare kända författare och konstnärer. Byar med smala gränder, medeltida städer och befästa kvarnar vittnar om aktiva vinodlingar och handelsverksamheter.

Viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” står för cirka 14 % av produktionen i Bordeaux och är idag en verklig maktfaktor i Bordeauxvinernas värld. De vittnar om den historiska rikedom och potential som finns hos de traditionella druvsorterna från Bordeaux.

Ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” och dess kompletterande geografiska namn har fått mycket gott renommé på sina huvudmarknader (Frankrike och Belgien). Under de senaste tio åren har försäljningsökningen i Frankrike inom de stora distributionskedjorna legat på över 40 % och mer än 15 % av de franska hushållen har köpt viner med den här ursprungsbeteckningen. På exportmarknaden har ”Côtes de Bordeaux” ett mycket gott renommé i Europa (framför allt i Belgien) och är på väg att stärkas, särskilt på de asiatiska marknaderna.

De här stilla vinerna produceras till största delen av en blandning av huvudsakliga och kompletterande druvsorter.

Den oftast dominerande druvsorten i de röda vinerna är merlot N vars samtliga egenskaper från de ler- och kalkhaltiga jordarna kommer mycket väl till uttryck och som, i kombination med cabernet sauvignon N, cabernet franc N och cot N (lokalt kallad malbec) ger fruktiga och mjuka viner.

De vita vinerna framställs vanligtvis av sauvignon B tillsammans med sémillon B och muscadelle B.

De viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” är runda och fruktiga, och kan lagras i tre till tio år.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

För den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” består det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, av följande kommuners territorium på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021:

| — | Departementet Gironde:
  Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, den del av kommunen Castets et Castillon som motsvarar området i den delegerade kommunen Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve och Virelade. |
| --- | --- |

—

Departementet Gironde:

Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, den del av kommunen Castets et Castillon som motsvarar området i den delegerade kommunen Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve och Virelade.

| — | Departementet Dordogne:
  Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines och Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne:

Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines och Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departementet Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts. |
| --- | --- |

—

Departementet Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts.

Kompletterande geografiska beteckningar

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på ursprungsbeteckningen får kompletteras med någon av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” eller ”Sainte-Foy” på de viner som uppfyller de produktionskrav som fastställs för dessa kompletterande geografiska beteckningar.

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux” eller ”Grand Vin de Bordeaux”.

De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Kollektiv identifiering

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux”, med eller utan de kompletterande geografiska beteckningarna ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” eller ”Sainte-Foy”, har en kollektiv identifiering enligt gällande bestämmelser i den kollektiva stadga som har fastställts av gruppen och som kan användas av alla producenter.

Mindre geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet under följande förutsättningar:

| — | det handlar om en registrerad plats, |
| --- | --- |

—

det handlar om en registrerad plats,

| — | denna plats nämns i skördedeklarationen. |
| --- | --- |

—

denna plats nämns i skördedeklarationen.

Bestämmelser om märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

De vita vinerna med ursprungsbeteckningen ”Côtes de Bordeaux” som får kompletteras med den kompletterande geografiska beteckningen ”Sainte-Foy”, vars halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) ligger på 17–45 gram per liter, presenteras tillsammans med uppgiften ”moelleux”.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/87

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM07

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats i enlighet med den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

I bilagan har datumet 3 juni 2021 lagts till för avgränsningarna i kommunerna Saint-Estèphe, Pomerol och Libourne.

Syftet med ändringen är att lägga till det datum då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordbrukslotter som lämpar sig för produktion av vin med den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att den ska anpassas till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   NAMN

Bordeaux

2.   TYP AV GEOGRAFISK BETECKNING

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   KATEGORIER AV VINPRODUKTER

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   BESKRIVNING AV VINET ELLER VINERNA

1.   Stilla torra vita viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla torra vita vinerna har följande egenskaper:

| — | En lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent. |
| --- | --- |

—

En lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent.

| — | En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. Halten kan gå upp till 5 g/l om den totala syrahalten är ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. Halten kan gå upp till 5 g/l om den totala syrahalten är ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 13 volymprocent.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 180 mg/l.

Övriga analytiska normer följer EU:s regelverk.

De torra vita vinerna som framställs av druvsorten sauvignon B är mycket aromatiska, friska och fruktiga med inslag av blommor och citrusfrukt. Sémillon B tillför volym och fethet, och föreningen med muscadelle B ger vinet en blommig arom. Vid blandning tillför inblandningsdruvorna syrlighet och inslag av citrusfrukt. Dessa läskande viner lämpar sig väl att drickas unga (inom ett eller två år).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

2.   Stilla vita viner med restsocker

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla vita vinerna med jäsbart socker har följande egenskaper:

| — | En lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

En lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent.

| — | En halt av jäsbart socker om > 5 g/l och ≤ 60 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om > 5 g/l och ≤ 60 g/l.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 13,5 volymprocent.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 250 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 250 mg/l.

Övriga analytiska normer följer EU:s regelverk.

De vita vinerna med jäsbart socker är strukturerade kring druvan sémillon B som ger avrundade, fylliga viner med gyllene färg och aromer av kanderad frukt, och som kan blandas med sauvignon B som ger vinet friskhet. Vinerna kan lagras några år, men också avnjutas unga.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

3.   Stilla roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla rosévinerna har följande egenskaper:

| — | En lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent. |
| --- | --- |

—

En lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent.

| — | En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. Halten kan gå upp till 5 g/l om den totala syrahalten är ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. Halten kan gå upp till 5 g/l om den totala syrahalten är ≥ 2,7 g/l H2SO4.

| — | Modifierad färgintensitet (DO420+DO520+DO620) ≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

Modifierad färgintensitet (DO420+DO520+DO620) ≤ 1,1.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 13 volymprocent.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 180 mg/l.

Övriga analytiska normer följer EU:s regelverk.

Rosévinerna varierar från ljusrosa till starkare rosa i färgen beroende på vilken teknik som används (direkt pressning, kort maceration eller saignée) och en fruktig eller blommig aromatisk palett i kombination med en välbalanserad struktur mellan fyllighet och livlighet. Vinerna har en generös smak. Dessa viner lämpar sig väl att drickas unga (inom ett eller två år).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

4.   Stilla röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla röda vinerna har följande egenskaper:

| — | En lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

En lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent.

| — | En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l.

| — | En halt av äppelsyra om ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av äppelsyra om ≤ 0,3 g/l.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 13,5 volymprocent.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 140 mg/l.

Övriga analytiska normer följer EU:s regelverk.

De röda vinerna, där druvan merlot N ofta är den dominerande, är mjuka och fruktiga med låg syra. De år då vinerna uppnår hög mognad kan de föryngras genom syran hos druvorna petit verdot N och cot N. Den främsta blandningen är emellertid den mellan druvorna merlot N och cabernet-sauvignon N och i mindre utsträckning med cabernet franc N. De sistnämnda druvorna ger vinerna en aromatisk komplexitet med mycket tanniner, vilket gör att de kan lagras och att bouqueten kan utvecklas.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

1.   Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetoder

För jordlotter som har planterats den 1 augusti 2008 eller senare ska planteringstätheten vara minst 4 000 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter. Planteringstätheten kan minskas till 3 300 vinstockar per hektar. I detta fall får inte avståndet mellan raderna överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

2.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Endast kortskottsbeskärning (beskurna grenar) eller långskottsbeskärning (långa grenar) är tillåten. För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet skott efter beskärning inte överstiga 45 000 per hektar och 18 per vinstock. För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet skott efter beskärning inte överstiga 50 000 per hektar och 20 per vinstock. Efter att vattenskott har avlägsnats får inte antalet fruktbärande grenar överstiga följande antal per vinstock:

| — | För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet inte överstiga 12 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 000 vinstockar per hektar, och 15 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 000 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

—

För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet inte överstiga 12 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 000 vinstockar per hektar, och 15 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 000 vinstockar per hektar.

| — | För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet inte överstiga 14 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 000 vinstockar per hektar, och 17 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 000 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

—

För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet inte överstiga 14 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 000 vinstockar per hektar, och 17 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 000 vinstockar per hektar.

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9). Vattenskott tas bort före fruktsättning.

3.   Specifika oenologiska metoder

För andra roséviner än de som kan komma att få beteckningen ”clairet” är användningen av kol för oenologiskt bruk för druvmust tillåten, inom ett gränsvärde på 20 volymprocent för de roséviner som har framställts av den aktuella vinmakaren och för den avsedda skörden.

4.   Berikning

Specifika oenologiska metoder

Berikning genom partiell koncentrering av röda viner är tillåten upp till en koncentration på 15 % av de volymer som berikas på detta sätt. Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst följande volymprocent:

| — | Efter berikning har de röda vinerna och de vita vinerna med jäsbart socker en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har de röda vinerna och de vita vinerna med jäsbart socker en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

| — | Efter berikning har rosévinerna och de torra vita vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har rosévinerna och de torra vita vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Stilla vita viner (torra och med jäsbart socker) |
| --- | --- |

1.

Stilla vita viner (torra och med jäsbart socker)

77 hl/ha

| 2. | Stilla roséviner |
| --- | --- |

2.

Stilla roséviner

72 hl/ha

| 3. | Stilla röda viner – Planteringstäthet om ≥ 4 000 vinstockar/ha |
| --- | --- |

3.

Stilla röda viner – Planteringstäthet om ≥ 4 000 vinstockar/ha

68 hl/ha

| 4. | Stilla röda viner – Planteringstäthet om < 4 000 vinstockar/ha |
| --- | --- |

4.

Stilla röda viner – Planteringstäthet om < 4 000 vinstockar/ha

64 hl/ha

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sémillon B

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området har ett relativt jämnt klimat som är gynnsamt för vinodling och vinframställning då det ligger nära stora vattenmassor som spelar en viktig temperaturreglerande roll (Atlanten, mynningsviken Gironde, Garonnedalen och Dordognedalen). Havets mildrande inverkan på vårfrosten minskas dock ju längre bort man kommer från kusten och de stora dalarna, och ju närmare man kommer de stora skogsområdena i Landes, Saintonge och Double périgourdine. Detta är förklaringen till att det odlas så lite vin i de norra och sydsydvästra delarna av det geografiska området. Området omfattar 494 av de 535 kommunerna i departementet Gironde, och utesluter den sydvästra delen av departementet där skogsbruk är vanligare än vinodling.

Vinstockarna i Bordeaux odlas i ett kustklimat, och har sedan 1600- och 1700-talet odlats genom uppbindning mot stolpe för stöd och sedermera uppbindning mot kraftig tråd. Detta görs för att sprida ut skörden och för att få ett bladverk som räcker till en god fotosyntes för en optimal mognad. De olika varianterna av jordmån och av solexponering har lett till ett urval och en anpassning av olika druvsorter beroende på miljöns särskilda egenskaper. Det finns fyra urskiljbara typer av jordmån, nämligen

| — | jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N, |
| --- | --- |

—

jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N,

| — | silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B,

| — | ”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av torra vita viner, |
| --- | --- |

—

”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av torra vita viner,

| — | grusjordar, bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand, som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekta för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusjordar, bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand, som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekta för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N.

Förhållandet mellan druvsorterna, mångfalden i den biofysiska miljön och skötseln av vinodlingen och vinframställningen ger viner med särpräglad karaktär som kännetecknas av en rik arom. Tack vare närheten till hamnen och de historiska banden med andra länder som mycket tidigt genererade en strukturerad och stark handel, har vinodlarna i Bordeaux alltid riktat sig ut mot den övriga världen och tagit del av eller spridit tekniska innovationer, vilket stimulerat dynamiken i vinföretagen och bidragit till att stärka, utveckla och exportera de yrkeskunskaper som finns i distriktet, alltid med respekt för de månghundraåriga traditionerna. I och med giftermålet 1152 mellan Eleonora, hertiginna av Akvitanien, och Henrik Plantagenet, Englands framtida kung, utvecklades handelsförbindelser som gjorde att engelsmännen importerade viner från Bordeaux som de kallade ”Claret” på grund av deras ljusa färg. Med tiden blev detta en tradition och i dag lever beteckningarna kvar som ”clairet” och ”claret”. Under 1600-talet inleddes en ny kommersiell era i och med framväxten av nya konsumenter. Exporten är fortfarande en viktig del av distributionen av Bordeauxviner. En tredjedel av den producerade volymen går till mer än 150 länder. Produktionen av vin med kontrollerad ursprungsbeteckning, som är en viktig tillgång för departementet Gironde, har kraftigt bidragit till utformningen av såväl landsbygden som städerna, och har påverkat den lokala arkitekturen (vingårdar, vinkällare). De största städerna i departementet är hamnar vid floder som har utvecklats runt vinhandeln.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för framställning, beredning och lagring av viner som kan få den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” med eller utan beteckningarna ”clairet” och ”claret”, utgörs av följande kommuner på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021:

| — | Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac och Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac och Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, och Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, och Villeneuve-de-Duras.

Geografiska namn – Kompletterande beteckningar

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” kan kompletteras med beteckningarna ”claret” för röda viner och ”clairet” för mörkare roséviner beroende på bestämmelserna för den här typen av vin, i synnerhet när det gäller de analytiska standarderna.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” kan kompletteras med det geografiska namnet ”Haut-Benauge” för vita viner enligt de bestämmelser som fastställts för denna kompletterande geografiska beteckning, bland annat beroende på geografiskt område, druvsorter, produktion och de analytiska standarderna.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Det geografiska namnet ”Haut-Benauge” skrivs direkt efter den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” med teckensnitt som varken på höjden eller på bredden får vara större än de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Vita viner med en halt av jäsbart socker som överstiger 5 gram per liter och understiger 60 gram per liter presenteras med information om aktuell halt i vinet, såsom den fastställs i EU-lagstiftningen.

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux”. De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/95

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/12)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Bordeaux supérieur”

PDO-FR-A0306-AM06

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats i enlighet med den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

I bilagan har datumet 3 juni 2021 lagts till för avgränsningarna i kommunerna Saint-Estèphe, Pomerol och Libourne.

Syftet med ändringen är att lägga till det datum då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordbrukslotter som lämpar sig för produktion av vin med den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att den ska anpassas till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell. Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Bordeaux supérieur

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Stilla vita viner med jäsbart socker

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla vita vinerna har följande egenskaper:

| — | En naturlig alkoholhalt på ≥ 12 %. |
| --- | --- |

—

En naturlig alkoholhalt på ≥ 12 %.

| — | En halt av jäsbart socker om > 17 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om > 17 g/l.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 260 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 260 mg/l.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 15 volymprocent.

De vita vinerna med jäsbart socker är strukturerade kring druvan sémillon B som ger avrundade, fylliga viner med gyllene färg och aromer av kanderad frukt, och som kan blandas med sauvignon B och muscadelle B som ger vinet friskhet. Vinerna vinner på att lagras (fyra till åtta år) och tenderar att ha en blommig, kryddig arom med inslag av honung.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 300 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

300

2.   Stilla röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla röda vinerna har följande egenskaper:

| — | En naturlig alkoholhalt på ≥ 11 %. |
| --- | --- |

—

En naturlig alkoholhalt på ≥ 11 %.

| — | En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av jäsbart socker om ≤ 3 g/l.

| — | En halt av äppelsyra om ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

En halt av äppelsyra om ≤ 0,3 g/l.

Före förpackning har de följande egenskaper:

| — | En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l. |
| --- | --- |

—

En halt av flyktiga syror på ≤ 13,26 mekv/l.

| — | En total SO2-halt på ≤ 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

En total SO2-halt på ≤ 140 mg/l.

Efter berikning är den totala alkoholhalten ≤ 13,5 volymprocent.

De röda vinerna är avrundade, fylliga och strukturerade, och framställs huvudsakligen på en blandning av merlot N och cabernet-sauvignon N, och i mindre omfattning cabernet franc N. När vinerna är unga får de vanligtvis aromer av färska röda bär och kanderad frukt, som vid lagring brukar övergå till kryddiga toner med inslag av inkokt frukt.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

1.   Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetoder

För jordlotter som har planterats den 1 augusti 2008 eller senare ska planteringstätheten vara minst 4 500 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,20 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

Planteringstätheten kan minskas till 3 300 vinstockar per hektar. I detta fall får inte avståndet mellan raderna överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 1 meter.

2.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Endast kortskottsbeskärning (beskurna grenar) eller långskottsbeskärning (långa grenar) är tillåten. För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet skott efter beskärning inte överstiga 40 000 per hektar och 17 per vinstock. För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet skott efter beskärning inte överstiga 45 000 per hektar och 19 per vinstock. Efter att vattenskott har avlägsnats får inte antalet fruktbärande grenar överstiga följande antal per vinstock:

| — | För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet inte överstiga 11 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 500 vinstockar per hektar, och 14 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 500 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

—

För druvsorterna merlot N, sémillon B och muscadelle B får antalet inte överstiga 11 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 500 vinstockar per hektar, och 14 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 500 vinstockar per hektar.

| — | För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet inte överstiga 13 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 500 vinstockar per hektar, och 16 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 500 vinstockar per hektar.
  Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).
  Vattenskott tas bort före fruktsättning. |
| --- | --- |

—

För övriga druvsorter, bland annat cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B och sauvignon gris G, får antalet inte överstiga 13 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet på motsvarande eller överstigande 4 500 vinstockar per hektar, och 16 grenar per vinstock på de vinodlingar som har en planteringstäthet som understiger 4 500 vinstockar per hektar.

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).

Vattenskott tas bort före fruktsättning.

3.   Berikning

Specifika oenologiska metoder

Efter berikning har de röda vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent. Efter berikning har de vita vinerna en total alkoholhalt på högst 15 volymprocent.

Berikning genom partiell koncentrering av röda viner är tillåten upp till en koncentration på 15 % av de volymer som berikas på detta sätt.

5.2.   Högsta avkastning

1.   Stilla vita viner med jäsbart socker

60 hl/ha

2.   Stilla röda viner – Planteringstäthet om ≥ 4 500 vinstockar/ha

66 hl/ha

3.   Stilla röda viner – Planteringstäthet om ≥ 4 000 vinstockar/ha och < 4 500 vinstockar/ha

55 hl/ha

4.   Stilla röda viner – Planteringstäthet om ≥ 3 300 vinstockar/ha och < 4 000 vinstockar/ha

50 hl/ha

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sémillon B

8.   Beskrivning av samband

Vinstockarna i Bordeaux odlas i ett kustklimat, och har sedan 1600- och 1700-talet odlats genom uppbindning mot stolpe för stöd och sedermera mot kraftig tråd. Detta görs för att sprida ut skörden och få ett bladverk som räcker till en god fotosyntes för optimal mognad. Eftersom jordmånerna och solexponeringen varierar har man valt ut och anpassat olika druvsorter utifrån de olika miljöernas egenskaper, vilket förklarar den långa traditionen av blandviner. Det finns fyra urskiljbara typer av jordmån, nämligen

| — | jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N, |
| --- | --- |

—

jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N,

| — | silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B,

| — | ”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av vita viner, |
| --- | --- |

—

”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av vita viner,

| — | grusjordar bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekta för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusjordar bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekta för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux supérieur” uppfyller de krav som producenter under årens lopp har ställt på viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” när det gäller såväl planteringstäthet (högre) som beskärningsbestämmelser (lägre antal skott) och högsta belastning per jordlott (lägre). Produktionsvillkoren ger mer koncentrerade viner vars lägsta sockerhalt och lägsta naturliga alkoholhalt är högre än i viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux”. Röda och vita viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux supérieur” har en särpräglad karaktär. De är harmoniska och välbalanserade med en rik arom och självklar elegans, vilket bland annat förklaras av druvsorterna och mångfalden i den biofysiska miljön, men också av skötseln av vinodlingarna och vinframställningen, som ger viner som med fördel lagras länge. Tack vare närheten till hamnen och de historiska banden med andra länder som mycket tidigt gav upphov till en strukturerad och stark handel, har vinodlarna i Bordeaux alltid riktat sig ut mot omvärlden och tagit del av eller spridit tekniska innovationer, vilket stimulerat dynamiken i vinföretagen och bidragit till att stärka, utveckla och exportera de yrkeskunskaper som finns i distriktet, alltid med respekt för de månghundraåriga traditionerna. I och med giftermålet 1152 mellan Eleonora, hertiginna av Akvitanien, och Henrik Plantagenet, Englands framtida kung, utvecklades viktiga handelsförbindelser. Engelsmännen exporterade livsmedel, textilier och metaller, och importerade viner från Bordeaux. Under 1600-talet växte nya grupper av konsumenter fram och en ny handelsera inleddes. Exporten är fortfarande en viktig del av distributionen av viner med beteckningen ”Bordeaux”. Den bidrar även till att göra viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux supérieur”, liksom den yrkeskunskap som krävs för att framställa dem, mer ryktbara runtom i världen. Två tredjedelar av dessa viner tappas i dag på flaska direkt på vingården. Vinerna har en mer sammansatt struktur och tål att lagras längre tid än viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bordeaux” – upp till fem, sex år.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning inom det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för framställning, beredning och lagring, utgörs av följande kommuner på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021:

| — | Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac och Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac och Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras och Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras och Villeneuve-de-Duras.

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux” eller ”Grand Vin de Bordeaux”. De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/101 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/101

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/13)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Médoc”

PDO-FR-A0730-AM04

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

Datumet den 3 juni 2021 har lagts till i förteckningen över sammanträden i den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

3.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Punkt 5 b i kapitel 1 avsnitt IX angående datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare tas bort.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort från produktspecifikationen.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

5.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över och anpassats till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

6.   Sambandet med det geografiska ursprunget

Antalet kommuner har minskat från 51 till 50 efter uppdateringen av den officiella geografiska kodexen. Sambandet har därför ändrats.

Punkt 8 i det sammanfattande dokumentet ändras.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Médoc

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Det handlar om icke-mousserande röda viner som lämpar sig mycket väl för lagring. Vinerna är tanninrika med intensiv färg och huvudsakligen strukturerade kring cabernet-sauvignon N (traditionell druvsort) i kombination med merlot N, i mindre utsträckning med cabernet franc N och petit verdot N, och ännu mer sällan med cot N och carmenère N. Druvan cabernet-sauvignon N ger vinerna kryddiga toner. Merlot N ger vinerna fyllighet och mjukhet med arom av röda bär. Strukturen och komplexiteten förstärks av blandningen med cabernet franc N eller petit verdot N där den sistnämnda även tillför en friskhet.

Efter berikning överstiger inte den totala alkoholhalten 13 volymprocent.

Den naturliga alkoholhalten är minst 11 volymprocent.

Allt vin som saluförs, otappat eller tappat, har följande egenskaper:

| — | Halt av jäsbart socker (glukos + fruktos) på högst 3 g/l. |
| --- | --- |

—

Halt av jäsbart socker (glukos + fruktos) på högst 3 g/l.

| — | Halt av äppelsyra på högst 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

Halt av äppelsyra på högst 0,2 g/l.

Vin som saluförs otappat eller tappat före den 1 oktober året efter skördeåret har en halt av flyktiga syror på högst 12,25 mekv/l. Efter det datumet har vinet en halt av flyktiga syror på högst 16,33 mekv/l.

Allt vin som saluförs otappat har en svaveldioxidhalt på högst 140 mg/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

| 1. | Berikning |
| --- | --- |

1.

Berikning

Specifika oenologiska metoder

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 15 procent. Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

| 2. | Odling, uppbindning och beskärning |
| --- | --- |

2.

Odling, uppbindning och beskärning

Odlingsmetoder

Densitet: Planteringstätheten ska vara minst 5 000 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får vara högst 2 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

Beskärningsbestämmelser: Beskärning är obligatoriskt. Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9). Vinrankorna ska beskäras på något av följande sätt:

| — | Beskärning med två långskott, dubbel guyotbeskärning eller médocbeskärning (taille médocaine) med fem skott eller mer per långskott. |
| --- | --- |

—

Beskärning med två långskott, dubbel guyotbeskärning eller médocbeskärning (taille médocaine) med fem skott eller mer per långskott.

| — | Enkel eller blandad guyotbeskärning med högst sju skott per vinstock. |
| --- | --- |

—

Enkel eller blandad guyotbeskärning med högst sju skott per vinstock.

| — | Kortskottsbeskärning, beskärning i form av en solfjäder med fyra grenar eller två löpare, med högst 12 skott per vinstock. |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning, beskärning i form av en solfjäder med fyra grenar eller två löpare, med högst 12 skott per vinstock.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | 65 hl/ha |
| --- | --- |

1.

65 hl/ha

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer och Vertheuil.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Médoc” ligger i departementet Gironde på floden Garonnes västra strand och väster om Girondeestuariet, norr om Bordeaux. Den vinodlande delen av Médochalvön omfattar 50 kommuner och löper närmare 80 kilometer från norr till söder och lite drygt tio kilometer från öst till väst.

Den del av Médocregionen som vetter mot floden kännetecknas av små säsongsvariationer och måttlig nederbörd för att vara ett atlantkustklimat. Det geografiska områdets nordliga läge ger ett mindre varmt klimat än i de södra delarna av halvön, men nederbörden är mindre i området. Dessa klimatrelaterade faktorer som gynnar vinodlingen beror på den reglerande termiska effekten som orsakas av läget intill Atlanten i väst och Girondeestuariet i öst. Kustklimatet, som vissa år medför regniga höstar med lågtryck eller tvärtom varma och mycket soliga höstar, ger upphov till tydliga variationer mellan årgångarna.

Vinodlingslandskapen kännetecknas av relativt enhetlig terräng (höjd mellan 3 och 50 meter) som i väst avgränsas av skog och i öst av Girondeestuariet. Från söder till norr löper åsar med vinodlingar som avgränsas av vattendrag och våtmarker utan vinodling.

Flera generationers vinodlare har arbetat för att kunna dra nytta av de goda egenskaperna hos vinodlingsmarken i Médocregionen, som har fått ett internationellt anseende. Genom åren har vinodlarnas ingående kunskap om markerna och deras strävan efter att maximera kvaliteten med hjälp av expertisen inom dräneringstekniker gjort det möjligt att utveckla odlingsmetoder som är optimalt anpassade för lagringsbara röda viner. Den sanitära utvecklingen och mekaniseringen av vinodlingen har inte påverkat vinodlarnas vilja att bevara de vinframställningsmetoder som tillämpas för att producera röda viner med den egenart som har kommit att få ett brett erkännande.

I Médocregionen baseras druvblandningen i dag i huvudsak på cabernet-sauvignon N, en druva som växer bra i grusrik jord, merlot N, som är eftersökt för sin fruktighet, cabernet franc N, som växer i kalkrik jord, och petit verdot N som växer i varma och filtrerande jord. Denna mångfald av druvsorter och marker inom området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Médoc” gör att vinodlingarna måste skötas selektivt.

Den här selektiva metoden gör att det går att få mycket mogna och friska vindruvor med en god kontroll över skörden. Det går därför att macerera druvorna för att få de koncentrerade viner som eftersträvas. Det gör att vinerna måste lagras i minst sex månader för att bli mjukare.

Vinerna är tanninrika med intensiv färg och huvudsakligen strukturerade kring cabernet-sauvignon N i kombination med merlot N, i mindre utsträckning med cabernet franc N och petit verdot N, och ännu mer sällan med cot N och carmenère N. Den traditionella druvsorten cabernet-sauvignon N är den som ger vinerna från ”Médoc” kryddiga toner. Vid inblandning ger merlot N vinerna fyllighet och mjukhet med arom av röda bär. När merlot N får dominera uppnår vinerna snabbare de utvecklade aromer som eftersträvas. Strukturen och komplexiteten förstärks av blandningen med cabernet franc N eller petit verdot N där den sistnämnda även tillför en friskhet.

Vinerna lämpar sig mycket väl för lagring.

En vinväg (Route des vins) löper genom dessa historiska vinmarker med otaliga vinslott (châteaux), vidsträckta gårdar med ett varierat arkitektoniskt arv, sida vid sida med mycket små familjedrivna odlingar där arbetet med vinframställning, saluföring och marknadsföring får stöd genom samarbetet i olika kooperativa vinanläggningar.

Det goda anseendet hos vinerna med den här kontrollerade ursprungsbeteckningen går långt tillbaka i tiden och grundar sig på begreppet Château (slott). Genom giftermålet år 1152 mellan Eleonora av Akvitanien, och Henrik Plantagenet, sedermera Henrik II av England, kom utvecklingen av handelsförbindelserna med England att spela en viktig roll för att göra viner från ”Médoc” kända utomlands

1647, när Jurade de Bordeaux utfärdade historiens första klassificering av viner från Guyenne hade vinerna från församlingarna i ”Médoc” redan ett etablerat anseende. Under Ludvig XV förfinades klassificeringen regionsvis; regionen började först delas in i församlingar och sedan efter vingårdar, crus. 1855 mynnade de olika klassificeringarna ut i en klassificering av viner från Bordeaux enligt vilken viner från ”Médoc” ingår i viner från Gironde. Som ett komplement till denna publicerades klassificeringen av ”Crus Bourgeois du Médoc” 1932.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinberedning och lagring, utgörs av följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

Större geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen kan innehålla den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux – Médoc” eller ”Grand Vin de Bordeaux – Médoc”. De teckensnitt som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40c12dea-0f6d-4f13-accb-ed4795fb5f3a

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---