# Euroopa Liidu C 194/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik12. mai 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 194

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik12. mai 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022 |
| 2022/C 194/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tehisintellekti arendamine mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2022/C 194/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Järgmise põlvkonna VKEde strateegia – tulemusliku ja kiire rakendamise edendamine (omaalgatuslik arvamus) | 7 |
| 2022/C 194/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal EURES – tööturgude parem integreerimine (omaalgatuslik arvamus) | 14 |
| 2022/C 194/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid (omaalgatuslik arvamus) | 19 |
| 2022/C 194/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigusriigi põhimõte ja taastefond (omaalgatuslik arvamus) | 27 |
| 2022/C 194/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas panustavad kindlaks määratud tööstusökosüsteemid ELi strateegilisse autonoomiasse ja eurooplaste heaollu? (ettevalmistav arvamus) | 34 |
| 2022/C 194/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete arendamisel (ettevalmistav arvamus) | 39 |
| 2022/C 194/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Äärepoolseimate piirkondade pakutav kasu ELile (ettevalmistav arvamus) | 44 |
| 2022/C 194/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel) | 50 |
| 2022/C 194/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Toiduga kindlustatus ja jätkusuutlikud toidusüsteemid (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel) | 72 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

2022/C 194/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tehisintellekti arendamine mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas (omaalgatuslik arvamus)

1

2022/C 194/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Järgmise põlvkonna VKEde strateegia – tulemusliku ja kiire rakendamise edendamine (omaalgatuslik arvamus)

7

2022/C 194/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal EURES – tööturgude parem integreerimine (omaalgatuslik arvamus)

14

2022/C 194/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid (omaalgatuslik arvamus)

19

2022/C 194/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigusriigi põhimõte ja taastefond (omaalgatuslik arvamus)

27

2022/C 194/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas panustavad kindlaks määratud tööstusökosüsteemid ELi strateegilisse autonoomiasse ja eurooplaste heaollu? (ettevalmistav arvamus)

34

2022/C 194/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete arendamisel (ettevalmistav arvamus)

39

2022/C 194/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Äärepoolseimate piirkondade pakutav kasu ELile (ettevalmistav arvamus)

44

2022/C 194/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

50

2022/C 194/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Toiduga kindlustatus ja jätkusuutlikud toidusüsteemid (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

72

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022 |
| 2022/C 194/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega[COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)] | 81 |
| 2022/C 194/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm Tee digikümnendisse(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)) | 87 |
| 2022/C 194/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS)) | 92 |
| 2022/C 194/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta(COM(2021) 742) | 97 |
| 2022/C 194/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele NAIADES III: tulevikukindla Euroopa siseveetranspordi edendamine(COM(2021) 324 final) | 102 |
| 2022/C 194/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2020/1429 seoses vaatlusperioodi kestusega raudteetaristu kasutustasude määramist käsitlevate ajutiste meetmete kohaldamisel(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)) | 107 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

2022/C 194/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega[COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)]

2

[COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)]

81

2022/C 194/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm Tee digikümnendisse(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

87

2022/C 194/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

92

2022/C 194/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta(COM(2021) 742)

(COM(2021) 742)

97

2022/C 194/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele NAIADES III: tulevikukindla Euroopa siseveetranspordi edendamine(COM(2021) 324 final)

(COM(2021) 324 final)

102

2022/C 194/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2020/1429 seoses vaatlusperioodi kestusega raudteetaristu kasutustasude määramist käsitlevate ajutiste meetmete kohaldamisel(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

107

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tehisintellekti arendamine mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 194/01)

| Raportöör: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Raportöör:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 238/0/3 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

238/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (MVKEd) võtavad tehisintellekti kasutusele proportsionaalselt selle usaldusväärsuse, kaasavuse ja kestlikkusega. Samuti on selleks vaja, et tehisintellekt oleks osa keskkonnahoidlikust majandus- ja sotsiaalkavast, mis aitab kaasa ettevõtluse arengule, tööalasele konkurentsivõimele ning kõigi Euroopa töötajate ja elanike elukvaliteedi ja tervise parandamisele. Põhi- ja sotsiaalsete õiguste austamine ning tõhustatud läbipaistvusnõuded suurendavad kõigi elanike ning MVKEde usaldust tehisintellekti vastu ja selle kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tuletab meelde, et füüsilisest isikust ettevõtjad ja MVKEd moodustavad 99 % kõigist ELi ettevõtetest, annavad kaks kolmandikku erasektori töökohtadest ja üle poole ELi ettevõtete loodud lisaväärtusest. Kuigi majanduse digiüleminek on radikaalselt muutnud nende konkurentsi, on neil keskne roll ELi digi- ja rohepöördes, et tekkivate probleemidega toime tulla. Seetõttu tuleb neile tagada võrdne juurdepääs tehisintellektile, et Euroopa ei kaotaks oma kõige väärtuslikumaid majanduslikke, sotsiaalseid ja inimressursse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on rõhutanud kooskõlastatud kava läbivaatamist käsitlevas arvamuses, (1) et tehisintellekti laialdane kasutuselevõtt MVKEde seas on Euroopa tööstuse taastumiseks hädavajalik. Hoolimata nende paindlikkusest seisavad MVKEd silmitsi märkimisväärsete sise- ja välisprobleemidega: kulud, lairibataristu puudumine teatavatel territooriumidel, juurdepääs rahastamisele, inimressursid, teave, koolitus jne. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub üles tagama MVKEdele lihtsaid vahendeid ja rahastamisvõimalusi, et aidata neil integreerida seda kallist tehnoloogiat, mis on siiski hädavajalik nende konkurentsivõime säilitamiseks või isegi tugevdamiseks. Esmatähtis on kvaliteetsete ja piisavas koguses andmete kättesaadavus ning suuremahuline katsetamine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Et MVKEsid tõhusalt toetada tehisintellekti kasutuselevõtul, on komitee arvates vaja tugevat poliitilist tahet kõigil tasanditel, tihedat koostööd kõigi organiseeritud kodanikuühiskonna osalistega ja kvaliteetset sotsiaaldialoogi liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | MVKEde mitmekesisus eri sektorites nõuab tehisintellekti kasutuselevõtuks asjakohast ja sihipärast toetust ning arukaid ja kaasavaid õigusakte, mis on olulised õiguskindluse ja usalduse tagamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab kiiresti levitada kõigi sidusrühmade ja esmajärjekorras ettevõtete juhtide seas meetmepaketti ehk õppevahendit, mida tutvustatakse komitee selleteemalises uuringus (2) ning milles kirjeldatakse MVKE hulgas tehisintellekti kasutamise eri etappe. Need abivahendid aitavad hajutada kõnealuse tehnoloogiaga seotud kartusi ja muuta inimeste arusaama sellest tehnoloogiast. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee avaldatud uuringus „Boosting the use of artificial intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises“ analüüsitakse viie liikmesriigi – Itaalia, Prantsusmaa, Iirimaa, Rumeenia ja Rootsi – viit sektorit (põllumajandus, ehitus, tervishoid, õigusteenistus ja raamatupidamine). Uuringus sisalduv meetmepakett ja soovitused on kättesaadavad nii poliitikakujundajatele kui ka MVKEdele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjoni 2021. aasta aruandes VKEde kohta, (3) mille komisjon avaldas juulis, analüüsitakse ELi 27 liikmesriigi VKEde digiülemineku tegelikku olukorda, tuginedes kahele uuringule, mis korraldati pandeemia esimeses etapis ja 2020. aasta viimases kvartalis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 25 miljonil Euroopa MVKE-l, mis on ELi majanduse tugisambad umbes 100 miljoni töökohaga ja mis moodustavad peaaegu 57 % Euroopa SKPst, on põhiroll väärtuse loomisel kõigis sektorites (alates traditsioonilisest iseseisvast käsitööst kuni sotsiaalmajanduseni, st 2,8 miljonit ettevõtet, kõrgtehnoloogia idufirmat jne). Neil on vaja kohandatud ja sihipärast toetust ning arukaid ja kaasavaid õigusakte, mis tagavad töötajatele õiguskindluse, usalduse ja hea elukvaliteedi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee loodab, et komisjoni ja liikmesriikide võetud meetmeid rakendatakse ka edaspidi kohapeal. Meetmepaketiga tuleks julgustada avaliku sektori asutusi katsetama kohandatud algatusi koostöös kodanikuühiskonna ja asjaomaste ettevõtjatega. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tehisintellekt, mis tagab tööstuse ümberkujundamise, jääb sageli MVKEde jaoks kättesaamatuks: vaatamata oma paindlikkusele seisavad nad silmitsi nii sisemiste (inimressursid, kulud, juurdepääs kvaliteetsetele andmetele jne) kui ka välimiste (lairibataristu, rahastus, teave, koolitus jne) raskustega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tehisintellekti laialdane kasutuselevõtt MVKEde seas on Euroopa tööstuse taastumiseks hädavajalik (4). Seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata haavatavamatele äriühingutele, mikro- ja pereettevõtjatele või linnakeskustest eemal asuvatele struktuuridele ning sotsiaalsetele ettevõtetele, et vältida diskrimineerimist, mille majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed oleksid kogu ELi jaoks katastroofilised. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Usaldusväärse õhkkonna loomine on väga vajalik selleks, et kaasata MVKEd ELi kavandatavasse tipptaseme ja juhtimisstrateegiatesse. See eeldab kõigi institutsiooniliste osalejate – alates Euroopa Komisjonist kuni riikide valitsuste ning piirkondlike ja kohalike struktuurideni – kaasamist, et pakkuda vahendeid ja sihtotstarbelist abi ettevõtja suuruse alusel ning tagada investeeringutoetus ja -tagatised. Äärmiselt tähtis on vähendada digilõhet ja võrgustike integreerimist, et ületada tehisintellekti kasutuselevõtul lõhe MVKEde ning suurte kontsernide vahel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Usaldus tuleneb tugevast poliitilisest tahtest teha kõigil tasanditel tihedat koostööd organiseeritud kodanikuühiskonnaga, sotsiaalpartneritega, ühendustega, kaubanduskodadega, kutseorganisatsioonidega, rühmitustega jms, mis on kohapeal tuntud ja mida tunnustavad nii tööandjad kui ka MVKEde töötajad. Neil koostööpartneritel on parim võimalus teavitada töötajaid ja tööandjaid konkreetse tegevusvaldkonna riskidest ja raskustest. Neil on kõik vajalikud oskused kõigi tasandite poliitiliste otsuste mõjutamiseks nii, et need vastaksid kõige paremini MVKEde vajadustele tehisintellekti vallas. Komitee on seisukohal, et liikmesriikidel oleks kasulik edendada kvaliteetset sotsiaalset ja kokkuleppelist dialoogi, et suurendada MVKEdele suunatud poliitika mõju. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Euroopa programmide, näiteks programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ tõhus suunamine MVKEdele (5) on ilmselgelt tähtis. Kõik vahendid tuleb kasutusele võtta nii, et neid oleks lihtne rakendada. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Algoritmide üha suurem keerukus mõjutab andmete kvaliteeti ja kaitset ning isegi turvalisust ja läbipaistvust, tekitades palju eetilisi probleeme (diskrimineerimine, sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemine, inimeste otsuste sõltumatuse kahtluse alla seadmine jne). Need probleemid, mis nõuavad suurimat valvsust kõigilt, sealhulgas MVKEdelt, ei tohi aeglustada tehisintellekti kasutuselevõttu neis ettevõtetes. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Eespool nimetatud uuringu tulemused toetavad paljusid komitee soovitusi järgmiselt:






  — | tehisintellekti kasutuselevõtt MVKEde seas sõltub peamiselt juhtide ja töötajate suutlikkusest hallata nii seda kui ka sellega seotud riske enne kõnealuste tehnoloogiate kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

tehisintellekti kasutuselevõtt MVKEde seas sõltub peamiselt juhtide ja töötajate suutlikkusest hallata nii seda kui ka sellega seotud riske enne kõnealuste tehnoloogiate kasutuselevõttu;

| — | ainult asjakohane rahastamine võimaldab kompenseerida suuruse ja valmiduse puudujääki, mis reaalselt takistab tehisintellekti arengut MVKEde seas. Sellega seoses peab komitee rõõmustavaks komisjoni programmi „Digitaalne Euroopa“ raames välja kuulutatud 1,98 miljardi euro suurust summat (6). Innovatsioonikeskused tagavad parima juurdepääsu uusimatele digivõimalustele ja sidusrühmade koolitusele; |
| --- | --- |

—

ainult asjakohane rahastamine võimaldab kompenseerida suuruse ja valmiduse puudujääki, mis reaalselt takistab tehisintellekti arengut MVKEde seas. Sellega seoses peab komitee rõõmustavaks komisjoni programmi „Digitaalne Euroopa“ raames välja kuulutatud 1,98 miljardi euro suurust summat (6). Innovatsioonikeskused tagavad parima juurdepääsu uusimatele digivõimalustele ja sidusrühmade koolitusele;

| — | MVKEd vajavad häid väliseid andmebaase. Komitee on juba rõhutanud, kui oluline on tagada kõigi juurdepääs avaliku sektori suurandmetele ning luua usaldusväärsed rakendusliidesed ja isegi Euroopa andmete turvalise jagamise platvormid, (7) nagu Gaia-X. Samuti pakkus ta välja vastastikuse lähenemisviisi andmehaldusele ja -vahetusele ning rõhutas andmealtruismi arendamise tähtsust; (8) |
| --- | --- |

—

MVKEd vajavad häid väliseid andmebaase. Komitee on juba rõhutanud, kui oluline on tagada kõigi juurdepääs avaliku sektori suurandmetele ning luua usaldusväärsed rakendusliidesed ja isegi Euroopa andmete turvalise jagamise platvormid, (7) nagu Gaia-X. Samuti pakkus ta välja vastastikuse lähenemisviisi andmehaldusele ja -vahetusele ning rõhutas andmealtruismi arendamise tähtsust; (8)

| — | tehisintellekti tehnoloogia pakkumiseks, andmetele juurdepääsuks, standardimiseks ja rahastamisele juurdepääsuks vajavad MVKEd kogu Euroopa turul selgeid ja ühtseid eeskirju, mis on ausa konkurentsi tingimused, luues omakorda majanduskasvu ja töökohti. Lisaks peavad nad ise võimalikult varakult osalema standardite ja eeskirjade väljatöötamises Euroopa tasandil. Eetika- ja vastutusküsimustele selgete ja läbipaistvate lahenduste pakkumine suurendab elanike ja tarbijate usaldust ning see omakorda julgustab MVKEsid tehisintellekti kasutama. |
| --- | --- |

—

tehisintellekti tehnoloogia pakkumiseks, andmetele juurdepääsuks, standardimiseks ja rahastamisele juurdepääsuks vajavad MVKEd kogu Euroopa turul selgeid ja ühtseid eeskirju, mis on ausa konkurentsi tingimused, luues omakorda majanduskasvu ja töökohti. Lisaks peavad nad ise võimalikult varakult osalema standardite ja eeskirjade väljatöötamises Euroopa tasandil. Eetika- ja vastutusküsimustele selgete ja läbipaistvate lahenduste pakkumine suurendab elanike ja tarbijate usaldust ning see omakorda julgustab MVKEsid tehisintellekti kasutama.

| 2.12. | Komitee toetab eelnimetatud uuringus esitatud soovitusi, rõhutades, et need nõuavad eriti aktiivset ja püsivat poliitilist tahet:






  — | edendada hariduse ja kutseõppe kaudu elanike üldist tehisintellekti tundmist, et kõik kodanikuühiskonna osad, sealhulgas MVKEd, saavad tehisintellekti ise kasutusele võtta, ning käituksid pädeval ja vastutustundlikul viisil. Väga tähtis on täiendada akadeemilist koolitust praktiliste vahenditega ning pakkuda füüsilisest isikust ettevõtjatele, MVKEde juhtidele ja nende töötajatele asjakohast ning taskukohast pidevat koolitust (9). Juhtidele tuleb anda võimalus pääseda juurde välisekspertide teenustele ettevõtetevahelise partnerluse, kõigile kättesaadava tehisintellekti ja tehisintellekti kui teenuse pakkumise kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

edendada hariduse ja kutseõppe kaudu elanike üldist tehisintellekti tundmist, et kõik kodanikuühiskonna osad, sealhulgas MVKEd, saavad tehisintellekti ise kasutusele võtta, ning käituksid pädeval ja vastutustundlikul viisil. Väga tähtis on täiendada akadeemilist koolitust praktiliste vahenditega ning pakkuda füüsilisest isikust ettevõtjatele, MVKEde juhtidele ja nende töötajatele asjakohast ning taskukohast pidevat koolitust (9). Juhtidele tuleb anda võimalus pääseda juurde välisekspertide teenustele ettevõtetevahelise partnerluse, kõigile kättesaadava tehisintellekti ja tehisintellekti kui teenuse pakkumise kaudu;

| — | tagada MVKEdele lihtne juurdepääs nii avalikule kui ka erasektori rahastamisele ning tagada nende jaoks Euroopa rahastamisvahendite koostoime; |
| --- | --- |

—

tagada MVKEdele lihtne juurdepääs nii avalikule kui ka erasektori rahastamisele ning tagada nende jaoks Euroopa rahastamisvahendite koostoime;

| — | tagada vajalik taristu ja ühendused kõigis piirkondades, sealhulgas maapiirkondades, et vältida digilõhet ning tagada juurdepääs asjakohastele ja koostalitlusvõimelistele andmetele, mille peamine kasutaja on põllumajandussektor; |
| --- | --- |

—

tagada vajalik taristu ja ühendused kõigis piirkondades, sealhulgas maapiirkondades, et vältida digilõhet ning tagada juurdepääs asjakohastele ja koostalitlusvõimelistele andmetele, mille peamine kasutaja on põllumajandussektor;

| — | tagada hea koordineerimine kõigi osalejate ja tasandite vahel; |
| --- | --- |

—

tagada hea koordineerimine kõigi osalejate ja tasandite vahel;

| — | suurendada üldsuse teadlikkust küberturvalisusega seotud probleemidest, (10) samuti kallutatud andmetest tingitud majanduslikust ja ühiskondlikust kahjust ja muudest esilekerkivatest ohtudest. Inimeste mitmekesisus on tehisintellekti tööriistade kujundamisel vajalik vahend andmete kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

—

suurendada üldsuse teadlikkust küberturvalisusega seotud probleemidest, (10) samuti kallutatud andmetest tingitud majanduslikust ja ühiskondlikust kahjust ja muudest esilekerkivatest ohtudest. Inimeste mitmekesisus on tehisintellekti tööriistade kujundamisel vajalik vahend andmete kvaliteedi parandamiseks;

| — | laialdaselt levitada häid tavasid ja tõendeid valdkonna edusammudest, hõlbustada kogemuste jagamist, et anda vajalik tõuge tehisintellekti laialdaseks kasutuselevõtuks MVKEde seas. |
| --- | --- |

—

laialdaselt levitada häid tavasid ja tõendeid valdkonna edusammudest, hõlbustada kogemuste jagamist, et anda vajalik tõuge tehisintellekti laialdaseks kasutuselevõtuks MVKEde seas.

| 2.13. | Komitee soovib juhtida Euroopa institutsioonide tähelepanu järgmistele tehisintellektiga seotud tegevuspõhimõtetele:






  — | alustada väikestest algatustest, et inspireerida asjakohaste ja proportsionaalsete poliitikameetmete koostamist, isegi siis kui hiljem kohandatakse neid suurettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

alustada väikestest algatustest, et inspireerida asjakohaste ja proportsionaalsete poliitikameetmete koostamist, isegi siis kui hiljem kohandatakse neid suurettevõtetele;

| — | tugevdada õiguskindlust ja edendada eeskirjadest täpset arusaamist, et hõlbustada äriühingus tehisintellekti kasutuselevõttu ja toetada tema investeeringuid innovatsiooni ja tehisintellekti arendamisse; |
| --- | --- |

—

tugevdada õiguskindlust ja edendada eeskirjadest täpset arusaamist, et hõlbustada äriühingus tehisintellekti kasutuselevõttu ja toetada tema investeeringuid innovatsiooni ja tehisintellekti arendamisse;

| — | hõlbustada tehisintellekti mõistmist kõigi jaoks, parandades poliitiliste vahendite ja algatuste kooskõlastamist ja koostoimet, kasutades selleks sihipärast MVKEde platvormi; |
| --- | --- |

—

hõlbustada tehisintellekti mõistmist kõigi jaoks, parandades poliitiliste vahendite ja algatuste kooskõlastamist ja koostoimet, kasutades selleks sihipärast MVKEde platvormi;

| — | soodustada suuremahulist katsetamist varajastes etappides, muu hulgas operatiivsete kohustuste protokollide kaudu. Komitee kordab, kui oluline on omada katserajatisi ja regulatiivseid katsetuskeskkondi, mis võimaldavad testida uusi ideid ja korraldada katseprojekte, (11) ning rõhutab vajadust nende hindamiseks, et neid paremini kohandada (12). Digitaalse innovatsiooni keskused, Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja nõudeteenuste platvormid peavad tegema tihedat koostööd, et toetada rakendamisel MVKEde tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

soodustada suuremahulist katsetamist varajastes etappides, muu hulgas operatiivsete kohustuste protokollide kaudu. Komitee kordab, kui oluline on omada katserajatisi ja regulatiivseid katsetuskeskkondi, mis võimaldavad testida uusi ideid ja korraldada katseprojekte, (11) ning rõhutab vajadust nende hindamiseks, et neid paremini kohandada (12). Digitaalse innovatsiooni keskused, Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja nõudeteenuste platvormid peavad tegema tihedat koostööd, et toetada rakendamisel MVKEde tehtavaid jõupingutusi;

| — | edendada üleeuroopalist lähenemisviisi, kujundades välja Euroopa ühtse turu ja kohandades poliitikat liikmesriikide vajadustega alates tehisintellekti väljatöötamisest kuni selle kasutuselevõtuni; |
| --- | --- |

—

edendada üleeuroopalist lähenemisviisi, kujundades välja Euroopa ühtse turu ja kohandades poliitikat liikmesriikide vajadustega alates tehisintellekti väljatöötamisest kuni selle kasutuselevõtuni;

| — | võimaldada avatud andmetele juurdepääsu kooskõlas andmekaitse ja andmete omandiõiguse põhimõtetega ning suurendada andmevooge tehisintellektipõhistes süsteemides kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

võimaldada avatud andmetele juurdepääsu kooskõlas andmekaitse ja andmete omandiõiguse põhimõtetega ning suurendada andmevooge tehisintellektipõhistes süsteemides kasutamiseks;

| — | tagada läbipaistev Euroopa ühtne turg, et vähendada riske ja suurendada tehisintellekti lahenduste ülekantavust MVKEdele. Selle eeltingimus on peamiste digitaristute koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

tagada läbipaistev Euroopa ühtne turg, et vähendada riske ja suurendada tehisintellekti lahenduste ülekantavust MVKEdele. Selle eeltingimus on peamiste digitaristute koostalitlusvõime.

3.   Konkreetsed märkused (13)

3.1.   Põllumajandus

| 3.1.1. | Põllumajandussektorid, kus tegutseb suurel arvul mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega pereettevõtjaid (2016. aastal 96 % põllumajanduslikest majapidamistest), seisavad silmitsi paljude probleemidega: demograafia, kliima, atraktiivsus ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Võttes arvesse tehisintellekti ja robootika tõestatud kasu selles sektoris, on soovitav pakkuda põllumajandustootjatele ja nende töötajatele pidevat tuge selliste muutuste toetamisel, töötada selles valdkonnas välja koolitused ja asjakohased õpetusmeetmed andmete jagamise ja koondamise kohta, (14) uurides samal ajal uusi võimalusi kulude jagamiseks, näiteks koostöölahenduste abil. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Ehitustööstus

| 3.2.1. | See tööjõumahukas sektor võiks digiüleminekust rohkem kasu saada: vaid 36 % ettevõtjatest on võtnud kasutusele vähemalt ühe tehisintellekti tehnoloogia, võrreldes 42 %-ga kõigis sektorites kokku. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Sektori jaoks järjest olulisemaks muutuv ehitusteabe modelleerimine (BIM – building information modeling), mida 2016. aastal kasutas 29 % ettevõtjatest, nõuab suuri investeeringuid koolitusse. Samuti on selleks vaja elektroonilise planeerimise tarkvara avatud ja mittediskrimineeriva kättesaadavuse tagamist avatud ja standarditud liideste (open BIM) kaudu, et mitte ohustada MVKEde turulepääsu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Selle sektori eripära ja potentsiaal võivad selle viia keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa esirinda, kui turulepääsu eeltingimused on tehnoloogia ja riigihangete õiguse seisukohast tagatud. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Tervishoid

| 3.3.1. | Tervishoiu valdkonnas peab innovatsioon rohkem kui mujal vastama eetilistele ja ohutusnõuetele alates kavandamisest kuni kasutamiseni. Tervishoiualase tehisintellekti arendamine nõuab juurdepääsu piisavatele ja kvaliteetsetele andmetele. Et MVKEsid selles aidata, oleksid teretulnud katsetuskeskkonna-tüüpi piirkondlikud kogemused. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | MVKEd on innovatsiooni ja tootlikkuse esirinnas (47 % ettevõtetest on tehisintellekti tehnoloogia juba kasutusele võtnud) eelkõige meditsiiniseadmete valdkonnas (95 % sektori 32 000 ettevõttest) ja teenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Sellegipoolest on neil probleeme teadus- ja arendustegevuse kõrgete kuludega ning pikkade innovatsioonitsüklite, keeruliste müügiloa andmise menetluste ja isikuandmete kaitse üldmääruse siduva raamistikuga. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Usaldusväärsete terviseandmete Euroopa keskkonna loomine ning digioskustega meditsiinitöötajate värbamine soodustaks muu hulgas MVKEde seas uuenduslikke lahendusi, mis aitavad säästa kestlikumate hooldussüsteemide loomiseks (15). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Vabad elukutsed (16)

| 3.4.1. | Arvestades vabakutseliste valduses olevate andmete väga tundlikku laadi, on eraelu puutumatuse, konfidentsiaalsuse, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimisega seotud probleemid selles sektoris eriti teravad. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tehisintellekti kasutamine kõige raskemate ülesannete automatiseerimiseks peaks võimaldama vabakutselistel keskenduda oma elukutse tuumale, et täita oma klientide/patsientide vajadusi veelgi paremini. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Nagu on rõhutatud arvamuses „Vabad kutsed 4.0“, (17) seatakse tehisintellekti kasutamisega kahtluse alla eriline usaldussuhe vabakutselise ja tema kliendi vahel, samuti sõltumatuse ja ametialase vastutuse mõisted. See hõlmab eelkõige vabakutseliste kutse-eetika normide läbivaatamist, lisades neisse tehisintellektiga seotud tehnilised aspektid, kehtestades uued koolitus- ja oskustega seotud nõuded (andmete turvalisus ja kvaliteet, isikuandmete kaitse, küberturvalisus jne). |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Õigusnõustamine

| 3.5.1. | Kuigi kasv on majandusstsüklitest hoolimata olnud püsiv (2,6 % aastas ajavahemikus 2014–2018), on selle sektori areng aeglustunud läbipaistvuse ja eelarvamustest tingitud probleemide tõttu, mis on mõjutanud tehisintellekti selle loomisest saati valdkonnas, kus usaldus tugineb otsesele inimkontaktile. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Raamatupidamisarvestus/juhtimisaudit

| 3.6.1. | Selles sektoris, kus 2018. aastal tegutses Euroopas 640 000 äriühingut, on juhtpositsioon MVKEdel. Kuna pooled raamatupidamisülesannetest on automatiseeritavad, pakub tehisintellekt lisaväärtust, võimaldades spetsialistidel keskenduda kasutajate nõustamisele. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Nendes kahes sektoris ja eriti selleks, et teises vältida andmevarguse riske, on väga soovitatav luua õigust või raamatupidamist ja IT-d ühendavad hübriidprofiilid. |
| --- | --- |

3.6.2.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 517,22.12.2021, lk 56.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pakkumismenetlus nr CES/FSA/02/2020; autor: Space Tec Partners.

2

(3)  Annual Report on European SMEs 2020/2021, Euroopa Komisjon, juuli 2021.

3

Annual Report on European SMEs 2020/2021

(4)  Arvamus komisjoni tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava läbivaadatud versiooni kohta (ELT C 517, 22.12.2021, lk 56).

4

(5)  Komitee arvamus (ELT C 429, 11.12.2020, lk 210).

5

(6)  Volinik Thierry Bretoni 10. novembri 2021. aasta teadaanne.

6

(7)  Vt ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

7

(8)  Nagu on sätestatud komisjoni ettepanekus võtta vastu andmehaldust käsitlev õigusakt (põhjendus 36), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0767.

8

(9)  Komitee arvamus (ELT C 429, 11.12.2020, lk 1).

9

(10)  Vt komitee arvamuse punktid 4.7 ja 4.8 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 1).

10

(11)  Vt ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

11

(12)  Vt ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

12

(13)  Need konkreetsed märkused kajastavad eespool nimetatud komitee avaldatud uuringus analüüsitud eri sektoreid.

13

(14)  2021. aasta aruandest „Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France“ („Tehisintellekt – Prantsusmaa tehnika tase ja väljavaated“) selgub, et kuigi põllumajandustootjad kasutavad laialdaselt satelliitandmeid ja automatiseerimist, ei soovi nad oma andmeid jagada.

14

(15)  Vt eelkõige komitee arvamust ELT C 341, 24.8.2021, lk 76, ning arvamust ELT C 517, 22.12.2021, lk 56, tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava kohta, aga ka Euroopa Komisjoni 2021. aasta aruannet tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta.

15

(16)  Euroopa Kohus on selle määratlenud järgmiselt: vabad elukutsed hõlmavad tegevusalasid, millel on muu hulgas selgelt intellektuaalne iseloom, mis nõuavad kõrget kvalifikatsiooni ning mille suhtes kehtivad tavaliselt täpsed ja ranged kutsealased eeskirjad (otsus C 267/99, I-7467, 2001).

16

(17)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 8.

17

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/7

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Järgmise põlvkonna VKEde strateegia – tulemusliku ja kiire rakendamise edendamine“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 194/02)

| Raportöör: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Panagiotis GKOFAS |

Raportöör:

Milena ANGELOVA

Kaasraportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 235/1/7 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

235/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | VKEd on ELi majanduse selgroog, mistõttu sõltub majanduse taastumine suurel määral sellest, kui edukalt nad kohanevad ja tegutsevad uues pandeemiajärgses olukorras, mida kujundavad rohe- ja digiüleminekust tingitud põhjalikud muutused. Selleks et mitte ainult ellu jääda, vaid ka edukalt areneda, kasvada ja laieneda, aidates kaasa ELi majanduse arengule ning luues inimeste jaoks kvaliteetseid töökohti ja heaolu, vajavad VKEd ELilt ja liikmesriikidelt rohkem jõupingutusi, mis tagaksid neile soodsa ettevõtluskeskkonna ning asjakohased rahastamis- ja toetusmeetmed. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | VKEdele tuleb tulevikukindla poliitika ja õigusraamistiku abil tagada kindlus, järjepidevus, selgus ja võrdsed tingimused. Uute poliitikameetmete rakendamisel või kehtivate poliitikameetmete muutmisel tuleb järgida parema õigusloome (1) ja konkurentsivõime kontrolli põhimõtet ning säilitada samal ajal keskkonna- ja sotsiaalkaitse kõrge tase. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles lihtsustama haldusmenetlusi, et vältida ressursside suunamist tegevustele, mis takistavad ettevõtluse arendamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kordab oma ettepanekut luua ja arendada välja finants- ja rahastamisombudsmanide võrgustik, mis jälgiks VKEde lühiajalise likviidsuse parandamisele suunatud meetmete rakendamist. Selline võrgustik võiks teha järgmist: edendada VKEde juurdepääsu rahalistele vahenditele; koguda ja analüüsida kvalitatiivseid andmeid, et saada teada, kas ja kuidas vahendajapangad kasutavad finantsinstrumente kõige rohkem rahalisi vahendeid vajavate VKEdeni jõudmiseks ja miks neile laenu ei anta; vahendada ka üldisemaid vaidlusi VKEde ning finantsteenuste pakkujate ja rahastajate vahel. Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel koostada ja kiiresti kasutusele võtta VKEde jaoks lihtsa taotlusprotsessi, et lihtsustada ja kiirendada nende juurdepääsu ELi vahenditele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab nii sise- kui ka rahvusvaheliste turgude sujuva toimimise võimaldamist oluliseks lühiajaliseks poliitikameetmeks ning kutsub liikmesriike üles tegema erilisi jõupingutusi, et pakkuda VKEdele võimalusi riigihangetes osalemiseks ja riigihankelepingute sõlmimiseks, ning kiirendama üldiselt avaliku sektori investeeringuid, et suurendada ettevõtete käivet, koos hilinenud maksmist käsitleva direktiivi (2) tõhusa kohaldamisega. Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku pikendada riigiabi ajutist raamistikku 2022. aasta juunini, luues seeläbi silla COVID-19 järgsetele turupõhistele tingimustele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et teadmiste ja oskuste, sealhulgas digioskuste ja keskkonnasäästlike kutseoskuste parandamine on VKEde jaoks üliolulise tähtsusega. See vajadus kehtib nii ettevõtjate, ettevõtete juhtide kui ka töötajate kohta. Nõudlus uute oskuste järele nõuab nii kutsehariduse ja -koolituse kohandamist kui ka oskuste täiendamist ja ümberõpet. Sotsiaaldialoogil on oluline roll oskuste arendamisel ning asjaomaste ELi algatuste kaudu tuleks koostöös VKEde organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja liikmesriikidega edendada ja vahetada kutsehariduse ja -õppe häid tavasid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eelkõige vajavad rohujuure tasandil praktilist tuge, konkreetseid kampaaniaid, vahendeid ja nõustamist mikro- ja väikeettevõtjad, pere- ja traditsioonilised ettevõtted ning sotsiaalsed ettevõtted. Palju rohkem tuleks ära teha selleks, et tagada piisavate asjakohaste nõustamisteenuste olemasolu ja kättesaadavus, seda ka VKEde organisatsioonide hädavajaliku toetuse abil. Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon alustas sotsiaalmajanduse tegevuskava (3) elluviimist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Võrgustike, koostöö ja partnerluste edendamine teiste ettevõtjate ja sidusrühmadega aitab samuti kiirendada VKEde taastumise, digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutumise suutlikkust, muu hulgas tuleb kaasata VKEsid aktiivselt tööstusökosüsteemide üleminekukavade ettevalmistamisse. Kuigi COVID-19 pandeemia on kiirendanud digivaldkonna esirinnas olevate VKEde digiüleminekut, on see ka süvendanud digilõhet nende jaoks, kes olid maha jäänud. Samuti on vaja teha põhjalikumat tööd, et hinnata võimalusi ja probleeme, millega VKEd, eriti kõige kaitsetumad, kellel on kõige vähem vahendeid, seisavad silmitsi rohepöörde tõttu, ning toetada nende edu nendes püüdlustes. Seda protsessi võivad hõlbustada ja toetada VKEde esindusorganisatsioonid ning selleks tuleks kavandada ja pakkuda neile spetsiaalseid toetusmeetmeid ja ühismeetmete rahastamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab VKEde saadikute võrgustiku, Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja VKEde organisatsioonide keskset rolli teabe avalikustamisel ja levitamisel kõigi toetusmeetmete kohta võimalikult paljudele VKEdele ning kutsub neid üles arendama oma struktuure ja töömeetodeid, et neid vajadusi paremini rahuldada. Komitee soovitab veelgi tugevdada VKEde ELi ja riigi tasandi organisatsioonide suhteid VKEde saadikute võrgustikuga, et saavutada interaktiivsem mudel, mille puhul on olemas pidev, otsene, järjepidev, tihe ja kõikehõlmav side VKEde ja VKEde esindusorganisatsioonidega ning mõistetakse ja tunnustatakse paremini VKEde saadikute rolli. Just VKEde saadikud kujundavad ELi poliitika oma liikmesriikides konkreetseteks meetmeteks ja toetuskavadeks ning korraldavad praktilisi meetmeid iga VKE konkreetse olukorraga tegelemiseks, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. Komitee loodab, et peagi nimetatakse ametisse ELi VKEde saadik, kes seda protsessi reaalselt juhiks. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Komitee kutsus üles töötama välja ELi järgmise põlvkonna VKEde strateegia, mis vastaks uuele olukorrale, (4) sest komisjon käivitas ELi VKEde strateegia vahetult enne COVID-19 pandeemia puhkemist (5). Lisaks on 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga ning taasterahastu „NextGenerationEU“ kohaste riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega tehtava töö lõpetamisel oluline hinnata, kas eesmärk seada VKEde toetusmeetmed kõigi nende programmide keskmesse on tegelikult saavutatud. See on eriti kiireloomuline ja oluline, sest paljusid VKEde esindusorganisatsioonide soovitusi ja ettepanekuid on vaja ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil paremini arvesse võtta, et tagada nende kiire ja edukas elluviimine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Käesolev komitee omaalgatuslik arvamus keskendub eelmisele arvamusele (6) tuginedes ja selle soovitusi kordamata sellele, kuidas paremini vastata VKEde edendus- ja toetusvajadustele. Need vajadused ei tulene mitte ainult uuest COVID-19 järgsest reaalsusest, vaid ka asjaolust, et ELi VKEd, kellel on oluline roll ELi ja liikmesriikide majanduse ja ühiskonna taastamisel ja vastupidavuse tagamisel, peavad järgima üht kõige keerukamat õigusraamistikku. Arvamuses arutatakse, kuidas ELi rahastud ja muud poliitilised toetusmeetmed aitavad ära kasutada VKEde potentsiaali, ning mida saaks teha, et kiirendada nende rakendamist ning tagada VKEde strateegia edukas ja kiire elluviimine, tehes sealjuures hiljutistel kogemustel ja arengusuundadel põhinevaid võimalikke kohandusi. |
| --- | --- |

2.2.

3.   VKEde takistused, võimalused ja erinev suutlikkus

| 3.1. | VKEd seisavad silmitsi tõsiste takistustega mitte üksnes seoses majanduse taastumisega pandeemiast ja kohanemisega uue pandeemiajärgse olukorraga, vaid ka seoses rohe- ja digiülemineku ning demograafiliste muutustega. Uus olukord loob VKEdele ka võimalusi, eriti kui on olemas piisavad toetusmeetmed, mis on kohandatud märkimisväärsete erinevustega VKEde omadustes ning nende suutlikkuses taastuda, minna üle digitehnoloogiale ja muutuda keskkonnasäästlikumaks (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandeemia on muutnud radikaalselt VKEde tegevuskeskkonda suurte muutuste tõttu, mida see on põhjustanud ülemaailmsetel turgudel, ning energia- ja veokulude suurenemise tõttu, mida hiljuti on süvendanud kasvav inflatsioon ja negatiivsed intressimäärad. Lisaks on VKEsid tabanud tarbijate nõudluse ja tulude vähenemine, mis mõjutab negatiivselt rahavooge ja kapitali kättesaadavust, tarneahela häired (tooraine nappus ja kõrgemad hinnad) ning probleemid, mis on seotud töötajate suutlikkuse, heaolu ja nõudlusele mittevastavate oskuste tasakaalustamisega. Likviidsusprobleemid, makseviivitused ja suurenenud nõudlus rahastamise järele on samuti suured katsumused, mis on pandeemia ajal veelgi süvenenud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | VKEd on väga mitmekesised ja heterogeensed ning nende taastumis- ja arenguvõime varieerub sõltuvalt sellest, kas nad toodavad kaupu ja teenuseid tarbijaturgudele või pakuvad vahetooteid suurematele ettevõtetele. Lisaks sõltub peamiselt riiklikul või isegi kohalikul tasandil tegutsevate VKEde taastumine suurel määral riigisiseste tingimuste taastumisest. Ühtsel turul kauplevaid VKEsid mõjutab aga turu sujuv toimimine ning rahvusvaheliselt tegutsevad VKEd loodavad häiritud rahvusvaheliste väärtusahelate parandamise, lähemale toomise ja mitmekesistamise ning vabakaubanduslepingute kiire rakendamise peale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kahetsusväärselt jääb ELi 27 liikmesriigi VKEde digiülemineku tase maha nende kolleegide omast Ühendkuningriigis, Norras, USAs ja Aasias. Kuigi pandeemiaperiood on aidanud suurendada teadlikkust digiülemineku tähtsusest, on see süvendanud ka digilõhet edukate ja mahajääjate vahel ning endiselt on probleemiks VKEde ebapiisavad teadmised ja ressursid sellest kasu saamiseks, sest puudub järgmine:






  — | digiüleminekuks vajalik teadlikkus, oskuste arendamine ning digitehnoloogia ja -vahendite kättesaadavus; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

digiüleminekuks vajalik teadlikkus, oskuste arendamine ning digitehnoloogia ja -vahendite kättesaadavus;

| — | hea internetiühendus, digivahendid ja -teenused; |
| --- | --- |

—

hea internetiühendus, digivahendid ja -teenused;

| — | aeg ja rahastamine; |
| --- | --- |

—

aeg ja rahastamine;

| — | võime kombineerida digistrateegiat konkreetse ärimudeliga (sealhulgas võimetus integreerida uut tehnoloogiat olemasoleva tehnoloogia ja äriprotsessidega või minna üle varasematelt süsteemidelt/kõrvaldada kasutusest vana tehnoloogia). |
| --- | --- |

—

võime kombineerida digistrateegiat konkreetse ärimudeliga (sealhulgas võimetus integreerida uut tehnoloogiat olemasoleva tehnoloogia ja äriprotsessidega või minna üle varasematelt süsteemidelt/kõrvaldada kasutusest vana tehnoloogia).

| 3.5. | Ühe VKEde uuringu tulemused kinnitavad komitee varasemate järelduste (8) paikapidavust, sest 72 % VKEdest on arvamusel, et parem juurdepääs riiklikele toetuskavadele oleks kasulik, et võimaldada neil digiüleminekuga edasi liikuda. Lisaks leitakse, et vaja on toetust nõutavate oskuste või eksperditeadmiste leidmiseks ja juurdepääsu saamiseks võrgustikele (61 % ja 62 %) ning abi rahaliste vahendite kogumiseks (50 %). Kõik VKEd saaksid rohkem kasu toetustest ja subsideeritud avaliku sektori vahenditest kui rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | VKEde jaoks on üha olulisemad ka immateriaalsed ärivarad, nagu maine või pikaajalised suhted klientidega, et rahuldada pidevalt muutuvaid ja kasvavaid vajadusi ning kestlikkusest tulenevat suurenenud konkurentsi. Digiüleminek ja keskkonnasäästlikumaks muutumine käivad käsikäes, sest digiüleminek aitab ettevõtjatel optimeerida ressursside kasutamist ja vähendada keskkonnamõju, samal ajal tuleb aga samuti tegeleda digiülemineku negatiivse mõjuga kliimale ja keskkonnale, peamiselt laiemal süsteemitasandil. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Paljud VKEd on ebakindlas olukorras ning neil puuduvad teadmised ja arusaamine konkreetsest kliima- ja keskkonnapoliitikast, sealhulgas kõigi uute rahastamisvahendite nõuetest. Muu hulgas võivad roheline kokkulepe ja pakett „Eesmärk 55“ mõjutada VKEsid kas otseste nõuete kaudu või kaudselt vahendite kulude suurenemise kaudu, samal ajal kui energia- ja materjalikasutuse ning logistika suurem tõhusus võib aidata kulusid kokku hoida ning kestlikumad tooted võivad tuua turgudele kasu, sõltuvalt klientide ootustest. Nii sise- kui ka globaalse nõudluse kasv keskkonna- ja kliimatehnoloogiate ja -lahenduste järele on hea võimalus ettevõtetele, kes pakuvad lahendusi teistele ettevõtetele või avalikule sektorile. Samuti on näha selget suundumust, et investorite ja rahastajate ootused kestlikkusele on suurenemas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lisaks mõjutavad konkreetse VKE positsiooni rohe- ja digiüleminekul järgmised tegurid:






  — | VKE suurus, mis mõjutab vahendite kättesaadavust ja juurdepääsu neile. Kuigi mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on oma loodava lisandväärtuse osakaalu poolest sarnased, on ettevõtete arv neis kategooriates väga erinev (2020. aastal vastavalt 93,3 %, 5,7 % ja 0,9 %). Kõige väiksemate ressurssidega mikroettevõtjate domineerimine näitab probleemide olemust ja suurust; |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

VKE suurus, mis mõjutab vahendite kättesaadavust ja juurdepääsu neile. Kuigi mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on oma loodava lisandväärtuse osakaalu poolest sarnased, on ettevõtete arv neis kategooriates väga erinev (2020. aastal vastavalt 93,3 %, 5,7 % ja 0,9 %). Kõige väiksemate ressurssidega mikroettevõtjate domineerimine näitab probleemide olemust ja suurust;

| — | erinevused turupositsioonis ja sektorites, kus nad tegutsevad – nt ettevõtjad, kes arendavad ja pakuvad digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutumise tehnoloogiaid ja lahendusi, on teistsuguses olukorras kui need, kes neid lahendusi kasutavad; |
| --- | --- |

—

erinevused turupositsioonis ja sektorites, kus nad tegutsevad – nt ettevõtjad, kes arendavad ja pakuvad digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutumise tehnoloogiaid ja lahendusi, on teistsuguses olukorras kui need, kes neid lahendusi kasutavad;

| — | ettevõtete vanus ja kasvu intensiivsus. Idu- ja kasvufirmad kasutavad kõrgtaseme digitehnoloogiat suurema tõenäosusega kui teised VKEd; |
| --- | --- |

—

ettevõtete vanus ja kasvu intensiivsus. Idu- ja kasvufirmad kasutavad kõrgtaseme digitehnoloogiat suurema tõenäosusega kui teised VKEd;

| — | üldine ettevõtluskeskkond, mis peab olema atraktiivne ja toetama ettevõtlust, innovatsiooni, investeeringuid ja kaubandust; |
| --- | --- |

—

üldine ettevõtluskeskkond, mis peab olema atraktiivne ja toetama ettevõtlust, innovatsiooni, investeeringuid ja kaubandust;

| — | erinevused liikmesriikide vahel – digiülemineku osas puudutavad need peamiselt digitaristut ja -oskusi, samal ajal kui erinevused roheüleminekus tulenevad näiteks erinevast loodusvarade kasutuse intensiivsusest majanduses ning erinevatest keskkonnajuhtimise traditsioonidest ja kultuuridest; |
| --- | --- |

—

erinevused liikmesriikide vahel – digiülemineku osas puudutavad need peamiselt digitaristut ja -oskusi, samal ajal kui erinevused roheüleminekus tulenevad näiteks erinevast loodusvarade kasutuse intensiivsusest majanduses ning erinevatest keskkonnajuhtimise traditsioonidest ja kultuuridest;

| — | erinevad asukohad – VKEde raamtingimused on erinevad, nt linnade ja maapiirkondade lõikes. |
| --- | --- |

—

erinevad asukohad – VKEde raamtingimused on erinevad, nt linnade ja maapiirkondade lõikes.

| 3.9. | Kuna ELi ettevõtjad vananevad, peaks komisjon edendama ja hõlbustama ettevõtete üleminekut, sest see toob tööhõivet ja ettevõtteid kaitstes kasu kogu majandusele, ning aitama VKEdel vastata tuleviku vajadustele, sest see võib tähendada paremat valmisolekut ja oskusi digiüleminekuks, keskkonnasäästlikumaks muutumiseks ja ettevõtete uuendamiseks. Eduka ettevõtete üleminekuga saab ärimudelit ajakohastada ning muuta see digitaalseks ja kestlikuks, samal ajal toovad aga ebaõnnestunud või realiseerimata üleminekud lõppkokkuvõttes kaasa töökohtade kadumise ja majanduskasvu vähenemise. Ettevõtluse mitmekesisuse edendamine – näiteks naiste ja kolmandate riikide kodanike kaasamiseks – võib luua lisaväärtust ja kiirendada mitme sektori kasvu strateegilistes tööstusharudes ja ettevõtlussektorites. Samuti on siin oma osa sotsiaalmajanduse mudelitel, näiteks töötajatele kuuluvatel ühistutel. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Eduka järgmise põlvkonna VKEde strateegia põhiprintsiibid

| 4.1. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama VKEde strateegia rakendamist ning kohandama seda vastavalt VKEde erinevatele tingimustele, suutlikkusele ja vajadustele kooskõlas allpool esitatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kõik meetmed, millega edendatakse taastumist ja vastupanuvõimet ELi ja liikmesriikide tasandil, peaksid edendama majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikku arengut. Kuigi avaliku sektori investeeringutel ja rahastamisel on oluline roll, ei tohi see varjutada erainvesteeringute tähtsust ega vajadust soodsa ettevõtluskeskkonna järele, eriti ajal, mil ka murrangulisi protsesse tuleb nõuetekohaselt juhtida. Üldreeglina peaksid ELi poliitikameetmed viima pandeemiajärgse kestliku majanduseni, mis põhineb pigem innovatsioonil, oskustel ja konkurentsil kui riigiabil ja protektsionismil. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kuna ettevõtetel on oluline majanduslik ja ühiskondlik roll töökohtade loomise ja üldise heaolu parandamise kaudu, peavad ELi poliitika keskmes olema toetusmeetmed, mis võimaldavad neil jõudsalt areneda. Seda üleskutset õigustab ka asjaolu, et ettevõtjad on kesksed osalejad nii kaksikülemineku elluviimisel kui ka konkurentsivõimelise, digitaalse, kliimaneutraalse ja ringluspõhise majanduse saavutamisel. Seda arengut suunavad üha enam turumehhanismid, mida toetab vastutustundlik sotsiaalne dialoog. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Arvestades, et VKEd annavad 53 % kõigi ELi ettevõtete lisandväärtusest ja 65 % töökohtadest (2020. aastal), on nende oluline roll ELi majanduses ja majanduse edukal taastamisel vaieldamatu. Erilist tähelepanu tuleks pöörata mikroettevõtjate (93 % kõigist VKEdest) erivajadustele ning suurendada nende rolli sotsiaalmajanduse peamise tõukejõuna. Kuna VKEd ja suurettevõtted on omavahel mitmel viisil seotud, on nende tõhusam integreerimine asjaomastesse ökosüsteemidesse ja väärtusahelatesse vastastikku kasulik. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kuna VKEd on majanduse taastamise, digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutmise suutlikkuse poolest väga erinevad, ei ole olemas kõigile sobivat lahendust. Toetusmeetmete puhul tuleb arvesse võtta, et VKEde üldine suutlikkus sõltub ettevõtte kahjumi laadist, ulatusest ja põhjusest pandeemia ajal (sageli sektoripõhine); ettevõtte positsioonist turgudel, väärtusahelates ja ettevõtluse ökosüsteemides; ettevõtte rollist ja tasemest rohe- ja digiüleminekul; ettevõtte rahalistest, füüsilistest ja inimressurssidest; ning asjaomase liikmesriigi ettevõtluskeskkonnast. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kuna pandeemia lühiajalisi tagajärgi ei ole veel kõrvaldatud, on endiselt oluline aidata elujõulistel ettevõtjatel praeguses olukorras ellu jääda. Samal ajal tuleb viivitamatult parandada tingimusi, mis võimaldavad ja toetavad pikemaajalist digi- ja roheüleminekut. VKEd peaksid seega olema nii lühiajaliste kui ka keskpikkade ja pikaajaliste ELi rahastamis- ja muude poliitikameetmete rakendamise keskmes. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | COVID-19 kriis on rõhutanud vajadust toetada finantsraskustes ettevõtteid ja ettevõtjaid, et vältida tarbetuid pankrotte ja säilitada töökohti. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd selle nimel, et kõrvaldada takistused ettevõtjate uute võimaluste ja taasalustamise teelt, ning rakendama kiiresti ja nõuetekohaselt saneerimise ja maksejõuetuse direktiivi, (9) milles julgustatakse liikmesriike looma varajase hoiatamise süsteeme, et raskustes olevatele ettevõtjatele saaks anda õigeaegset abi. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Kindla ettevõtluskeskkonna võimaldamine

| 5.1. | VKEde strateegia on tihedalt seotud tööstusstrateegiaga ning neid tuleb arendada ja rakendada samaaegselt, et luua äritegevuseks soodsad tingimused, sealhulgas hästi toimiv kaupade, teenuste, kapitali, andmete ja inimeste ühtne turg, sujuv kaksiküleminek ning ELi avatud strateegiline autonoomia peamistes tööstussektorites ja nendega seotud VKEde väärtusahelates. On hädavajalik kaasata VKEsid aktiivselt tööstusökosüsteemide üleminekukavade ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Liikmesriigid saavad aidata kiirendada VKEde arengut, pakkudes neile rohkem võimalusi riigihangetes osalemiseks ja riigihankelepingute sõlmimiseks nii ELi kui ka riigi tasandil ning kiirendades üldiselt avaliku sektori investeeringuid, et kiiremini suurendada asjaomaste ettevõtete käivet. Hilinenud maksmise direktiivis sätestatud eeskirju, milles käsitletakse riigiasutuste makseid ettevõtjatele, tuleb rangemalt jõustada ning ette tuleb näha uued õiguskaitsevahendid, mis on mõeldud ka eraettevõtjate vaheliste tehingute kiirendamiseks. Maksete kiirendamine võib veelgi parandada VKEde likviidsust. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kaupade vastastikune tunnustamine võib tagada kaupade vaba liikumise ELis, kuid paljudel VKEdel on ikka veel keeruline siseneda teiste liikmesriikide turule, sest riiklikud haldusmenetlused on koormavad. Komitee rõhutab standardimise tähtsust turutõkete kõrvaldamisel ja piiriülese tegevuse hõlbustamisel. Sidusrühmade, sh VKEde tõhusat osalemist standardimisprotsessides tuleks nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil veelgi edendada. Standardid tuleks koostada VKEde jaoks soodsal viisil ning tuleks pakkuda tuge ja suuniseid standardite kohaldamiseks VKEdes. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ettevõtete ja ELi majanduse kasvu ning arengu hoogustamisel on oluline roll rahvusvahelisel kaubandusel. Lisaks pandeemiaga seotud takistuste kõrvaldamisele tuleb jätkata ka pikaajalisemaid kahe- ja mitmepoolseid läbirääkimisi avatud ja reeglitel põhineva kaubanduse üle, et parandada VKEde turulepääsu, rahvusvahelistumist ja kasvu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Selleks et olla võimeline saavutama oma eesmärke ning lahendama samal ajal arvukaid kulude ja läbipaistvusega seotud probleeme, peab järgmise põlvkonna VKEde strateegiaga kaasnema toetav ja julgustav õigusraamistik, mis edendab VKEde tõhusat ja kiiret taastumist ning nende arengut ja võimet tööd anda. Komitee rõhutab, et poliitika- ja õigusraamistik peab tagama VKEdele kindluse, järjepidevuse ja selguse, et järgida parema õigusloome tegevuskava, (10) hõlmates samal ajal ka konkurentsivõime kontrolle ja eri algatuste kumulatiivse mõju hindamist. Samuti peavad need raamistikud järgima täielikult Euroopa väikeettevõtlusalgatuse ja ühekordsuse põhimõtet, säilitades samal ajal keskkonna- ja sotsiaalkaitse kõrge taseme ning tagades võrdsed tingimused. Õigusaktides tuleb arvesse võtta ka tegevuspiiride ulatust ning seega hinnata, kas konkreetsed eeskirjad peaksid olema kõigi ettevõtete jaoks samad või tuleks neid kohandada vastavalt ettevõtte suurusele. Komitee kutsub üles ka lihtsustama haldusmenetlusi, et vältida ressursside suunamist tegevusele, mis ei tõhusta, vaid pigem takistab ettevõtluse arendamist. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Selleks et tagada kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine ning VKEde talitluspidevus, on vaja ettenägematutes olukordades, näiteks pandeemia ajal liikmesriikide meetmeid ühtsel turul paremini koordineerida. Eelseisev ühtse turu erakorraliste meetmete paketi algatus on selle töö jaoks oluline alus. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee on seisukohal, et VKEde puhul, kellel on teenuseosutaja ja kliendi vahel suur teabe asümmeetria, ning teenuste puhul, kus teenuseosutaja tegutseb kliendi esindajana (nt vabade elukutsete puhul), võib kutsealane reguleerimine kaitsta teenuste ohutust, sõltumatust ja kvaliteeti, samal ajal tuleb kõrvaldada ka turumoonutused, sealhulgas võimalikud piiriülesed tõkked. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Selleks et võimaldada digi- ja keskkonnahoidlike lahenduste kasutuselevõttu, on kõigis äripiirkondades, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel, vaja sobivat ja taskukohase hinnaga füüsilist taristut. Kuigi investeeringud tõhusatesse digiühendustesse ning säästvatesse transpordi- ja energiasüsteemidesse on kasulikud igas olukorras, hoogustab see ka majanduse taastumist. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Rahaline ja muu toetus

| 6.1. | VKEde lisavajadused rahalise ja muu toetuse järele on seletatavad peamiselt nende piiratud ressurssidest tuleneva vähenenud suutlikkusega taastuda, minna üle digitehnoloogiale ja muutuda keskkonnasäästlikumaks. COVID-19 põhjustatud kriisi süvendab nüüd kasvav inflatsioon, mille on muu hulgas põhjustanud tõusvad energiahinnad. Seepärast rõhutab komitee, et on oluline anda asjakohast rahalist ja mitterahalist toetust, ning loodab, et liikmesriigid, võttes arvesse nende erinevaid ressursse ja suutlikkust ettevõtteid toetada, kiidavad kiiresti heaks ettepaneku laiendada riigiabi ajutist raamistikku, (11) mis toimib sillana COVID-19 järgsetele turupõhistele tingimustele. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Avaliku sektori rahalise toetuse eraldamisel tuleb vältida võitjate valimist või mitteelujõuliste ettevõtete toetamist, sest konkurents ja turud peaksid määrama kindlaks selle, millised ettevõtjad osutuvad edukaks. Selle asemel tuleks vahendite eraldamisel võtta arvesse VKEde erinevaid tingimusi ja liike ning muuta seeläbi toetus kõnealuste vajaduste rahuldamiseks tõhusamaks ja sihipärasemaks. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee kordab oma ettepanekut luua ja arendada välja liikmesriikides finants- ja rahastamisombudsmanide võrgustik, mida koordineerib EL, ning teeb ettepaneku laiendada selle kohaldamisala, et see hõlmaks kõiki rahastamisallikaid. Komitee tegi ka ettepaneku luua VKEde likviidsuse rakkerühm, mis teeks tihedat koostööd ombudsmanidega, et jälgida mikroettevõtjate lühiajalise likviidsuse parandamiseks mõeldud ning ELi ja liikmesriikide tasandil välja pakutud uute Euroopa Komisjoni meetmete rakendamist. Peale selle, et võrgustik aitab VKEdel rahalistele vahenditele juurde pääseda, võib see aidata ka komisjonil koguda ja analüüsida kvalitatiivseid andmeid, et saada teada, kuidas vahendajapangad kasutavad finantsinstrumente kõige rohkem rahalisi vahendeid vajavate VKEdeni jõudmiseks ja miks neile laenu ei anta, kooskõlas pankade tagasisidet reguleerivate põhimõtetega. Võrgustik peaks lahendama ka üldisemaid vaidlused VKEde ja pankade, muude finantsteenuste ja likviidsuse pakkujate ning muude rahastamisasutuste vahel. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Investeeringud innovatsiooni on kindlasti kasulikud, sest need aitavad kaasa nii praeguste ettevõtete arengule kui ka uute loomisele ja pikaajalise edu saavutamisele. Lisaks konkreetsetele innovatsiooni ökosüsteemidele keskendumisele peaks innovatsiooni rahastamine edendama ka selliste tehnoloogiate ja lahenduste arendamist, mida saab laiendada ja mille saavad kasutusele võtta paljud VKEd. Riskantsete, kuid uuenduslike ideede elluviimine nõuab mitmete osalejate – teadlaste, ettevõtjate ja lõppkasutajate või klientide kaasamist. Programmidest „Euroopa horisont“ ja „InvestEU“ rahastatavad ELi toetuskavad on aga mõne VKE jaoks kasutamiseks liiga keerulised, isegi kui neid peetakse rahastamiskõlbulikeks. EL saab sellest raskusest üle, kui ta vähendab VKEde ideede esitamisega seotud koormust ja takistusi ning pakub edukatele taotlejatele pidevat nõustamist ja tuge kogu protsessi vältel. Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel koostada ja kiiresti kasutusele võtta VKEde jaoks lihtsa taotlusprotsessi, et lihtsustada ja kiirendada nende juurdepääsu ELi vahenditele. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Paljudes ühtekuuluvuspoliitika programmides kasutatakse vast kehtestatud eeskirju ja suuremat paindlikkust, et korraldada ümber eraldised sektoritele ja piirkondadele, mida pandeemia on kõige rohkem kahjustanud. Komisjon peab tagama, et innovatsiooni ja kaksiküleminekuga seotud eraldised ei vähene, sest see mõjutaks VKEde investeeringuid taristusse, digivõimekusse ja keskkonnaalasesse vastupanuvõimesse. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Veel üks tulevikku suunatud investeeringute valdkond on teadmiste ja oskuste parandamine, mis tuleks seada prioriteediks. Oskuste arendamise vajadus kehtib nii ettevõtjate, ettevõtete juhtide kui ka töötajate kohta. Tuleb tagada nõuetekohased kutseoskused, et vastata nii VKEde praegustele kui ka tulevastele vajadustele. Selleks et vastata kaksiküleminekuga seotud vajadustele, tuleks digioskusi ja keskkonnasäästlikke kutseoskusi käsitada kõigi inimeste põhioskustena. Uute oskuste nõudluse rahuldamiseks on vaja kohandada kutseharidust ja -õpet ning korraldada täiendus- ja ümberõpet. Sotsiaaldialoogil on oluline roll oskuste arendamisel töökohal ning asjaomaste ELi algatuste kaudu tuleks koostöös VKEde organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja liikmesriikidega edendada ja vahetada kutsehariduse ja -õppe häid tavasid. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Eeskätt mikro- ja väikeettevõtjad vajavad rohujuure tasandil praktilist toetust ja nõustamist, mis on lahutamatult seotud nende ressurssidest tuleneva suutlikkusega. Palju rohkem tuleks ära teha selleks, et tagada piisavate asjakohaste nõustamisteenuste olemasolu ja kättesaadavus nii pikemaajalistel kui ka igapäevastel eesmärkidel, sealhulgas tänapäevase tehnoloogia kasutuselevõtmine, oskuste arendamine ja äritegevuse tulemuslikkuse parandamine. Komitee kutsub üles töötama välja ka spetsiaalseid kampaaniaid ja vahendeid mikroettevõtjate kui VKEde suurima ja kõige kaitsetuma osa jaoks. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | VKEde praktiliste vajaduste mõistmiseks ja meetmete nõuetekohaseks suunamiseks on vaja tõhusat andmebaasi rohujuure tasandi tingimuste kohta. Samuti on oluline, et kõigi tasandite poliitikakujundajad säilitaksid sidemed VKEde praktilise elu ja olukorraga. Komitee julgustab komisjoni veelgi tugevdama VKEde saadikute võrgustikku, et luua interaktiivsem mudel, mille puhul on olemas pidev, otsene ja võimalikult tihe ja kõikehõlmav side VKEde ja VKEde esindusorganisatsioonidega ning samuti tugivõrgustikega, nagu sotsiaalpartnerid ja asjaomased sidusrühmade organisatsioonid. Samuti palub komitee komisjonil nimetada kiiresti ametisse ELi VKEde saadik ja tagada, et ta saaks viivitamatult tööle asuda. Saadikul peab institutsioonides olema sisuline, mitte ainult esindusroll. Komitee rõhutab VKEde saadikute võrgustiku, Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja VKEde organisatsioonide keskset rolli kõigi toetusmeetmete võimalikult laialdasel tutvustamisel, et levitada teavet võimalikult laiale VKEde ringile. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Võrgustike loomine, koostöö ja partnerlused teiste ettevõtjate ja sidusrühmadega on veel viise, kuidas suurendada VKEde taastumise, digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutumise suutlikkust. See peaks olema üks peamisi innovatsiooni ja ettevõtluse ökosüsteemide edendamise eesmärke ning komitee rõhutab vajadust tugevdada digitaalse innovatsiooni keskuste ja veebiplatvormide rolli ja võrgustikku, et nad oleksid VKEdele kergesti kättesaadavad ja neid toetaksid. Digiüleminek on oluline ka igapäevases äritegevuses, sest see hõlbustab võrgustike loomist ning võimaldab VKEdel suhelda ulatuslikumalt ja tihedamalt klientide, investorite, äripartnerite, sotsiaalpartnerite, teadlaste, haridustöötajate ja avaliku sektori asutustega. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Komitee on kindlaks määranud järgmised põhimõtted, mida tuleb uute VKEde digiülemineku programmide väljatöötamisel arvesse võtta, ning neid saab kohaldada ka kõigi VKEde toetusmeetmete suhtes:






  — | tagada, et programm on sihipärane, vastab vajadustele ja seda on toetusesaajatel lihtsam mõista, taotleda ja rakendada, sest eelnevalt on konsulteeritud peamiste sidusrühmade ja ekspertidega; |
| --- | --- | --- |

6.10.

—

tagada, et programm on sihipärane, vastab vajadustele ja seda on toetusesaajatel lihtsam mõista, taotleda ja rakendada, sest eelnevalt on konsulteeritud peamiste sidusrühmade ja ekspertidega;

| — | luua teabe ja ressursside jaoks programmikeskus, mille poole VKEd saavad pöörduda, et saada tuge oma digiüleminekuga seotud tegevusele ja saada abi oskusteabe arendamiseks nii nende tehnoloogiate ostmise kui ka kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

luua teabe ja ressursside jaoks programmikeskus, mille poole VKEd saavad pöörduda, et saada tuge oma digiüleminekuga seotud tegevusele ja saada abi oskusteabe arendamiseks nii nende tehnoloogiate ostmise kui ka kasutamise kohta;

| — | arendada ettevõtjate endi digioskusi, sest see on otseselt seotud ettevõtte digiülemineku tasemega ning tõstab digioskuste üldist taset ettevõttes; |
| --- | --- |

—

arendada ettevõtjate endi digioskusi, sest see on otseselt seotud ettevõtte digiülemineku tasemega ning tõstab digioskuste üldist taset ettevõttes;

| — | hõlbustada juurdepääsu välisrahastamisele ja tagada kiired väljamaksed; |
| --- | --- |

—

hõlbustada juurdepääsu välisrahastamisele ja tagada kiired väljamaksed;

| — | edendada koostööd teiste partnerite ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

edendada koostööd teiste partnerite ja sidusrühmadega;

| — | digiülemineku programmid tuleks kavandada nii, et kogutakse andmeid ja tagasisidet VKEdelt, et parandada praeguseid ja tulevasi teenuseid ja programme. |
| --- | --- |

—

digiülemineku programmid tuleks kavandada nii, et kogutakse andmeid ja tagasisidet VKEdelt, et parandada praeguseid ja tulevasi teenuseid ja programme.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 45, punkt 3.6.3.

1

(2)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 1.

2

(3)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=10117&furtherNews=yes#navItem-1

3

(4)  ELT C 429, 11.12 2020, lk 210.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 210.

6

(7)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 1.

7

(8)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 210 ja varasemad arvamused.

8

(9)  ELT L 172, 26.6.2019, lk 18.

9

(10)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 45, punkt 3.6.3.

10

(11)  30. septembril 2021 tehti ettepanek pikendada seda veel kuue kuu võrra.

11

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/14

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „EURES – tööturgude parem integreerimine“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 194/03)

Raportöör:

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 237/1/5 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

237/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee julgustab korraldama Euroopa ja kohalikul tasandil algatusi, mille abil arendada Euroopa tööturgu, mis on senisest kohanemisvõimelisem ja ligipääsetavam kõigile kodanikele, olenemata nende kodakondsusest, soost, vanusest või sotsiaalsest staatusest. Teabe-, nõustamis- ja vahendusteenuste läbipaistvus ja kättesaadavus tööturul on väga olulised Euroopa tööturu tugevdamisel ja arendamisel. 1994. aastal loodud EURESe portaal on kiiresti muutunud harjumuspäraseks vahendiks, mille eesmärk on tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele teabele, nõustamisele ja vahendamisele, pakkuda tõhusaid ja turvalisi süsteeme elektrooniliseks teabevahetuseks tööotsijate ja tööandjate vahel ning parandada tagasisidet tööandjate, tööotsijate ja institutsioonide vahel teise riiki tööle suunamisega kaasnevate protsesside kohta. Ligi 27 aasta jooksul ELis ja EMPs toimunud sotsiaal-majanduslikud muutused nõuavad aga kõnealuste teenuste parandamist ning avalike tööturuasutuste tegeliku tulemuslikkuse suuremat selgust ja nähtavust. Seda täiendamist saab teostada keskendudes teavitamis-, nõustamis- ja vahendustegevuse edasise arendamise või muutmise tulevikuplaanidele, Euroopa tööturu tasakaalustamatuse vähendamise toetamisele ning tööjõu vahendamise valdkonnas kuritarvituslike ja reguleerimata tavadega seotud probleemide lahendamisele. Brexiti järgne uus tegelikkus ning COVID-19 pandeemia, dünaamiline sotsiaal-majanduslik keskkond ELis ja EMPs ning EURESe kaasamine Euroopa Tööjõuameti tegevusse nõuavad samuti EURESt reguleeriva raamistiku ajakohastatud tõlgendamist. Samuti tuleb arvesse võtta asjaolu, et alates EURESe loomisest ei ole selles tehtud olulisi muudatusi, et ajakohastada õigeaegselt selle ülesandeid ja tegevust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee soovitab põhjalikult analüüsida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/589 (1). Süsteemi tegevuse kontekstis on komitee seisukohal, et võrgustik võib anda analüütilisemat teavet ja jälgida tööjõu liikuvusega seotud protsesse. Oma elektroonilise portaali kaudu võiks võrgustik anda tööotsijatele ja tööandjatele konsolideeritud teavet ja nõu palju suuremas ulatuses kui praegu. EURESe kaasamine Euroopa Tööjõuameti tegevusse võimaldaks laiendada võrgustiku kasutusvõimalusi ja seda optimeerida, et maksimeerida sellesse investeeritud inimressursside ja rahaliste vahendite tootlust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub üles algatama avaliku konsultatsiooni EURESe võrgustiku ja portaali ajakohastamise kohta ning hindama pakutavate teenuste tõhusust. Seda tuleks teha koostöös sotsiaalpartneritega nii riikide kui ka Euroopa tasandil. See loob vajaliku aluse ja platvormi võrgustiku edasiseks arendamiseks, kaasates aktiivselt kõik protsessis osalejad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates tuleb EURESe võrgustiku tegevust süstemaatiliselt ja üksikasjalikult analüüsida, pidades silmas selle kaasamist Euroopa Tööjõuameti üldisesse tegevusmehhanismi. Kui võrgustik oleks Euroopa Tööjõuameti osa, siis suureneks võrgustiku potentsiaal ja võimalused arendada edasi oma tegevust kuritarvituste vastu võitlemisel tööturul, hõlbustada kasutajatel otsuste tegemist ning teavitada neid paremini tööalasest liikuvusest ja sellega seotud probleemidest. EURESe võrgustik on kvaliteetne süstematiseeritud teabe kanal, mis võiks mängida aktiivsemat rolli töötajate tööõiguste kuritarvitamise ohu ennetamisel, jälgimisel ja kontrollimisel seoses piiriülese liikuvusega. Euroopa tööturu dünaamikat mõjutavate COVID-19-ga seotud protsesside jälgimiseks mõeldud üldsusele kättesaadavate süsteemide ja selliste protsesside arendamine, mis peegeldaksid vahendajate ja tööturu osaliste reguleerimata tavasid ning heidaks neile valgust, pakuks suurt lisaväärtust EURESe võrgustiku tööle. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib eriti tähelepanu COVID-19 pandeemia põhjustatud kiirelt muutuvale tööturu olukorrale Euroopas. Liikmesriigid peavad järgima pidevalt muutuva sotsiaalkriisi lahendamiseks kavandatud algoritme ja töötama välja uuenduslikke lähenemisviise probleemide lahendamiseks. EURESe platvorm peaks olema pandeemia puhkemise või tööjõu vaba liikumist mõjutavate piirangute ja uute väljakutsete puhul valmis viivitamatult reageerima konkreetsete meetmetega. Sellega seoses tuleks välja töötada ka meetmed tööturult kõige kaugemal asuvate sotsiaalsete rühmade, näiteks puuetega inimeste, pensionieale lähenevate inimeste ja noorte integratsiooni parandamiseks, sealhulgas parema dialoogi ja koostöö kaudu erinevate asjaomaste asutuste ja sotsiaalpartnerite vahel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandeemia olukorras on tööturu üks enim mõjutatud segmente hooajatöötajad. Informeeritud otsuse tegemisel minna teise riiki tööle on olulisel kohal tööotsijatele üksikasjaliku teabe andmine potentsiaalse tööandja poolt kõigi meetmete kohta COVID-19-st tulenevate hooajalise piiriülese töötamisega seotud raskustega toime tulemiseks. Komitee leiab ka, et avaldatavate teadete korraldust ja vormi oleks kasulik kvalitatiivselt läbi vaadata, et avaldatud teabe kvaliteet oleks tähtsam kui selle kvantiteet. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab kasutada Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) ka õpiliikuvuse ja tööturu eri rühmade oskuste täiendamisega seotud algatuste kanalina. Komitee arvates oleks selline mudel Euroopa Tööjõuameti raamistikus kasumlik ja teostatav, kasutades EURESt ja selle e-portaali ressursse ja kvaliteetsust. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Erimärkused

| 2.1. | Komitee hindab kõrgelt Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES kui olulist vahendit Euroopa tööturu ümberkujundamisel ja tunnustab ka avalike tööturuasutuste olulist rolli selle rakendamisel. Komitee arvates võiks EURESel olla suurem roll tööjõu teavitamisel ja nõustamisel selle kohta, kuidas kõige paremini reageerida digiüleminekust, keskkonnahoidlikele töökohtadele üleminekust, jätkuvast pandeemiast ning uuest tööhõivepoliitikast ja tööhõivevormidest tulenevatele probleemidele. Komitee pooldab Euroopa Tööjõuameti asutamist ja selle rolli tööjõu piiriülese liikuvuse koordineerimismehhanismina ühiskontrollide hõlbustamiseks ning vahendajana lahenduste leidmisel riikide ametiasutuste vahelise piiriülese vaidluse korral. Sellega seoses leiab komitee, et EURES peab Euroopa Tööjõuameti osana jätkama ja kiirendama oma ümberkujundamist, et aktiivselt kohandada oma tegevust COVID-19 pandeemiast tulenevate uute probleemidega, mis mõjutavad Euroopa tööturu üldist arengut. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prioriteetsete poliitikameetmete kaalutletud ja õigeaegne tasakaalustamine on ELi majandusliku ja sotsiaalse tervise jaoks äärmiselt oluline. Inimtegur ning inimeste heaolu ja areng on Euroopa kogukonna ühine missioon. See uus reaalsus nõuab kõigi kättesaadavate ressursside kiiret ümbermõtestamist ja vajaduse korral EURESe võrgustikuga seotud tegevuste ümberkujundamist viisil, mis sobib paremini uue turu ja sotsiaalsete tingimustega. Praeguses olukorras leiab komitee, et erilist rõhku tuleks panna ka tööturu haavatavatele rühmadele – puuetega inimestele, noortele ja vananevale elanikkonnale – ning erilist tähelepanu tuleks pöörata teatavatele tööhõivevormidele, näiteks hooajatöötajatele, (2) et tagada kõnealuste töötajate võrdne kohtlemine, eelkõige pandeemia kontekstis. Probleemid, millega tööandjad võrgustiku kasutamisel silmitsi seisavad, ei ole tähtsusetud. Komitee nõuab seega osutatavate teenuste hindamise algatamist ja selle tulemuste analüüsi koostöös sotsiaalpartneritega nii kohalikul kui ka Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Hooajatöötajad. Praegu kaasneb tööjõu hooajalise liikuvusega ühest liikmesriigist teise lisaks pandeemiast tulenevale täiendavale ohule töötajate tervisele ka vähendatud suutlikkus tagada nende ohutus, kuna neil puuduvad teadmised ja teadlikkus vastuvõtva riigi tööõigusest. EURESe võrgustik, mis keskendub tööotsijatele, peab muutma oma toimimist ning tagama pandeemias kõnealuse töötajate rühma õiguste, töötingimuste ja staatusega seotud tagatiste võimalikult kõrge taseme. EURESe meeskonnad peavad eelnevalt arusaadaval viisil teavitama kõiki töötajaid, kes otsustavad töötada muus riigis kui nende kodumaa ja kes teevad selle valiku võrgustiku abil, täpsetest tingimustest ja konkreetsetest tervishoiumeetmetest, mis on neile ja nende perele tagatud teises liikmesriigis tööle asumisel. Vastutus kavandatud sanitaar- ja tervishoiutingimuste täitmata jätmise eest tuleb samuti selgelt määratleda. Komitee on seega seisukohal, et tuleks viivitamatult hinnata, kas määrus (EL) 2016/589 on võimeline tegelema Euroopa tööturu praeguste probleemide ja spetsiifiliste vajadustega ning kas seda tuleks muuta. Arvestades nende töösuhete olemust, on hooajatöötajad üks kõige haavatavamaid piiriüleste töötajate rühmi ning nende õiguste kaitse tuleks läbi vaadata nii epideemiameetmetest, loodusõnnetustest või muudest vääramatu jõu asjaoludest tulenevate piirangute korral kui ka üldisemalt pärast naasmist tavapärase avaliku ja majandusliku elu juurde. EURES peaks oma nõustajate kaudu liikmesriikides esitama iga päev ajakohastatud teavet igas liikmesriigis võetud meetmete kohta, mis puudutavad töötajate õigusi ja kohustusi pandeemia olukorras, sealhulgas ravivõimalusi ja -tingimusi terviseprobleemide ilmnemise korral. E-portaalis avaldatud hooajatöötajate õigusi käsitlevad uurimistööd (3) on hea alus seda laadi teabe kogumiseks. Kõnealuse töötajate rühma jaoks on vaja välja töötada kaitsemeetmed, mis peaksid olema avalikult teostatava järelevalve all. Komitee soovitab võtta arvesse hooajatöötajatele suunatud teenuseid ning kohaldada nende suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/36/EL (4) nõudeid ning komisjoni teatist suuniste kohta hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 pandeemia kontekstis (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Puudega inimesed. Komitee soovitab kohandada võrgustikku puuetega inimeste erivajadustega, kellega ei ole praeguse portaali puhul arvestatud, tekitades tööturul ebavõrdsust haavatavate rühmade vahel. Komitee soovitab esiteks portaali lisada funktsiooni, mis võimaldab seda kasutada erineva puudega inimestel. Lisaks sellele on vaja luua eraldi osa puuetega inimestele sobivate töökohtade jaoks ja ligipääsetav keskkond, et nende töökohtade kohasele teabele hõlpsalt juurde pääseda ja seda kätte saada. Komitee leiab, et meie püüdlustes luua ühine ja sotsiaalseid kohustusi järgiv Euroopa kodu on vaja sellele segmendile suunata rohkem tähelepanu ja ressursse, ning nõuab struktureeritud teavet portaali teenustest kasu saavate puuetega inimeste arvu kohta. Samal ajal puudub meil ka süstemaatiline teave EURESe loodud üleeuroopaliste algatuste kohta ning see lünk tuleks kõrvaldada kiiresti ja asjakohaselt. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Noored. Algatuste pakkumine väljaõppe- ja praktikakohta otsivate noorte toetamiseks on samm töökeskkonna parandamise suunas. EURESe võrgustik juba osaleb Euroopa noorteprojektides ning võib objektiivselt nende rakendamise tulemusi uurides ja integreeritud lähenemisviisi kasutades aidata suurendada teadlikkust ohtudest, mis on seotud noorte värbamisega praktikakohtadele, ning tegeleda selliste ohtude lahendamise või ennetamisega. Üha enam noori kasutab oma õigust tööalasele liikuvusele, et alustada oma töökogemust teises liikmesriigis. Kahjuks kasutatakse seda tüüpi tööhõives ka palju reguleerimata ja kahjulikke tavasid, mis tulenevad peamiselt liikmesriikide standardite erinevustest ja erinevatest kohaldatavatest õigusnormidest. Seni oli ainus 18–35-aastastele noortele suunatud algatus „Sinu esimene EURESe töökoht“ (6). Komitee nõuab selle algatuse ning tema tulemuslikkuse ja tõhususe hindamist ning et liikmesriigid annaksid portaali vahendusel struktureeritud teavet praktikantide/õpipoisiõppes osalejate õiguste ja kohustuste ning kohaldatavate õigusnormide kohta. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Pensionieale lähenevad inimesed. Komitee väljendab heameelt, et eeldatav eluiga Euroopas on kasvamas, kuid on mures Euroopa vananeva elanikkonna mõju pärast tööturule. Selleks et EURESe võimaluste kaudu võimalikult kaua ära kasutada eakate inimeste potentsiaali, oleks soovitatav töötada välja üleeuroopalised programmid, et edendada eakate inimeste tööl hoidmist, nagu näiteks Saksamaa programm „Senior Expert Services“ (Vanemspetsialistide programm) (7). Vanemate inimeste osakaal tööturul kasvab pidevalt, nõudes konkreetseid meetmeid ja stiimuleid. Euroopa tööturu ees seisvad demograafilised probleemid (8) nõuavad uusi kooskõlastatud lähenemisviise ja meetmeid, mille saavutatud tulemusi jälgitakse. Selles vallas on EURESel suurepärased tehnilised ja inimressursid, mida saaks aktiivsemalt kasutada, iseäranis seoses algatustega, mis on seotud töötamise toetamisega elanikkonna vananemise kontekstis. Võrgustiku praegu välja pakutud algatus on „Reactivate“ (9) ning komitee soovitab hinnata seda algatust ning samuti selle tulemuslikkust ja tõhusust. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Tööandjad. Komitee arvates peaks EURESe võrgustik andma tööandjatele, kes võrgustikku kasutavad, ligipääsetavat ja arusaadavat teavet ning portaal ei peaks mitte ainult keskenduma piiriülesele liikuvusele, vaid ka edendama liikuvust liikmesriikide siseselt. Selleks et panna kõik tööandjad võrdsetele alustele, tuleks anda selged juhised haldustakistuste kõrvaldamiseks inimeste teistest liikmesriikidest töölevõtmisel, nagu on leitud võrgustiku 2019. aasta hindamisaruandes – EURESe järelhindamist toetav uuring ja EURESe teine iga kahe aasta tagant esitatav aruanne (10). Kõikide liikmesriikide tööjõu ja eelkõige kvalifitseeritud töötajate puuduse kontekstis peaks EURESe võrgustik andma ka ajakohast teavet liikmesriikide tööjõupuuduse ja ülejäägi kohta ning soodustama ka liikmesriikide meetmete kooskõlastamist tööotsijate võrdseks jaotamiseks, et tugevdada üleeuroopalist tööturgu. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.3. | Samal ajal on komitee teadlik, et oskuste täiendamine ja ülekantavad oskused on hädavajalikud tööjõu võimekuse tugevdamisel ning kvaliteetsete ja kestlike töökohtade loomiseks. Tööotsijate tööalase konkurentsivõime parandamiseks teeb komitee ettepaneku laiendada EURESe portaali funktsioone, et anda asjakohast teavet õpiliikuvuse võimaluste kohta, milles kirjeldatakse üksikasjalikult koolitusvõimalusi teistes liikmesriikides, mida pakuvad era- ja avaliku sektori organisatsioonid ja asutused, sealhulgas muud Euroopa Komisjoni portaalid/võrgustikud, näiteks SALTO (11). Selline teave ei ole praegu ühte kohta koondatuna kättesaadav. Sellega seoses oleks portaali teavet võimalik täiendada, tõhustades koostööd koolitus- ja haridusorganisatsioonide ning -asutustega. Sel viisil võib võrgustiku elektroonilisest portaalist saada kindel platvorm ühtsete lahenduste pakkumiseks seoses koolituse, tööhõive ning tööotsijate ja tööandjate huvide kaitsega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee leiab, et EURESe portaali piiratud rolli nn vahendusplatvormina töö otsimisel ja tööle suunamisel tuleks uuesti hinnata ja laiendada, eriti pärast seda, kui portaali haldamine tehti ülesandeks Euroopa Tööjõuametile. EURESe nõustajate ülesandeid liikmesriikides, mis praegu hõlmavad teabe andmist ning juhendamis- ja värbamisteenuste osutamist nii tööotsijatele kui ka tööandjatele, tuleks uuendada ja täiendada tööõiguse rikkumisega seotud hoiatusteadete väljastamise ning tööinspektsioonide ja muude kontrollorganitega toimuva suhtluse hõlbustamise ülesannetega. See nõuaks palju paremat koostööd avalike tööturuasutuste ja tööinspektsioonide vahel riikide tasandil ning koostööd deklareerimata töö vastase platvormiga. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee nõuab samuti EURESe võrgustiku tööks kestlike eeskirjade väljatöötamist avaldatud teadete järelevalve ja töömesside korraldamise kohta eri liikmesriikides. Igas liikmesriigis on vaja kehtestada ühised eeskirjad ja mehhanismid esmatasandi kontrolliks, riskantsete tööandjate kontrollimiseks ja portaalile juurdepääsu ajutiseks piiramiseks. Tuleks välja töötada asjakohane süsteem piiriüleste töötajate õiguste kaitsmiseks asjaomaste sotsiaalkoostöö võrgustike ja organisatsioonide kaudu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EURESel peab olema senisest aktiivsem roll tasakaalustamatuse ennetamisel riikide tööturgudel. Võrgustik peaks arvestama spetsiifiliste tööjõupuuduste ja ülejääkidega ning andma nende kohta teavet, takistades teatavatel ajavahemikel selliste töötajate ulatuslikku ärameelitamist, keda on ebapiisaval hulgal, eriti kõrge kvalifikatsiooniga kutsealade puhul, mis on riigi majandusele väga tähtsad. Paljude liikmesriikide ökosüsteeme on juba ohustamas ajude äravool riikidesse, kus on kõrgem elatustase. Komitee soovitab võrgustikul koguda ja analüüsida teavet töötajate kohta, keda on riigiti vähe, ning luua selge algoritm selliste töötajate värbamisega seotud tegevuste korraldamiseks ja nendes osalemiseks. Võrgustiku tegevuse nähtavuse parandamiseks ja selle ajakohasuse tagamiseks on vaja uuesti läbi vaadata, millised vabad töökohad avaldatakse EURESe e-portaalis (12) riiklike nõustajate poolt. Praegu on portaalis nähtavad miljonid teated riikide tööturuasutuste andmebaasidest, kuid nõuete tõttu ei ole suur osa neist kohaldatavad kõigi Euroopa kodanike suhtes. See tekitab mastaabitunde, kuid teisest küljest tuleb analüüsida sellise lähenemisviisi tõhusust ja lõpptulemust. Komitee kordab vajadust otsida tasakaalustatud lähenemisviisi värbamisele ja tööjõu pakkumisele, milles võetakse arvesse tööjõupuudust ja ülejääke üksikutes liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee nõuab ühtset lähenemisviisi EURESe nõustajate tööle kõikides liikmesriikides heade tavade vahetamise ja ühtsete suuniste väljatöötamise kaudu. Tuleks parandada konsultatsiooni- ja vahendusprotsessis osalejate vahelist tagasisidet. Mõnes liikmesriigis puudub õigusraamistik, mis nõuaks tagasisidet ja aruandlust tegeliku tööhõive kohta pärast EURESe võrgustiku kaudu tööle asumist. Komitee soovitab teha liikmesriikidest sellise teabe kogumise ja analüüsi Euroopa Koordinatsiooniameti kui katuseüksuse ülesandeks. Selle põhjal on võimalik teha õigeaegseid ja asjakohaseid otsuseid, et parandada võrgu funktsioone või arendada neid edasi. Komitee on seisukohal, et EURESe tõhususe hindamisel on väga tähtis tööandjate, töötajate ja avalike tööturuasutuste vaheline tagasiside. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee juhib tähelepanu ka asjaolule, et Euroopa tööturu ühe peamise osaleja, nimelt Ühendkuningriigi turult taandumine nõuab isikuandmete ja töötajate õiguste töötlemise, kaitse ning edastamisega seotud protsesside suuremat paindlikkust ja kalibreerimist ning koostööd vahendusasutustega kohalikul tasandil ja kogu ELis. Võrgustiku õigeaegne reageerimine ja kohandamine Ühendkuningriigi EList väljaastumisega on oluline vahendustegevusega kaasnevate protsesside turvalisuse ning ELi kodanike isikuandmete kvaliteetse ja turvalise töötlemise jaoks. On vaja tagada, et Euroopa kodanikke, kelle isikuandmeid on edastatud võrgustiku kaudu ja mis on seega juba kolmanda riigi territooriumil vahendusorganisatsioonide valduses, teavitatakse piisavalt ning et probleemidega tegeletakse. Need protsessid on otseselt seotud EURESi võrgustiku toimimisega ning neid tuleb õiguslikus aluses nõuetekohaselt ja õigeaegselt kajastada, sealhulgas vajaduse korral määruse (EL) 2016/589 ja selle rakendusotsuste läbivaatamise kaudu. |
| --- | --- |

2.8.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni (ELT L 107, 22.4.2016, lk 1).

1

(2)  Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) eksperdid Lea von Martius ja dr Martina Manke märkisid oma rändeandmete portaalis avaldatud 28. aprilli 2021. aasta analüüsis, et süüdistada saab selgelt asjaolu, et hooajatöötajate mured ei ole seatud poliitilisteks prioriteetideks. Sellele lisandub kõnealuses küsimuses põhjalike ja sisukate andmete nappus: nende töötajate märkimisväärne alahindamine ja ebaühtlased andmed COVID-19 mõju kohta nende liikumisele, töötingimustele ja tervisele kahjustavad töötajate õigusi ning ohustavad nende ja rahvatervist ning lõppkokkuvõttes toiduga kindlustatust. Olemasolevad andmed ei anna meile esinduslikku ülevaadet sektorist ja migrantide rollist selles. Seetõttu on suuri lünki teabes, mida on vaja, et kujundada tõhusaid poliitikameetmeid ja jälgida COVID-19-ga seotud poliitikameetmete mõju rändajatest hooajatöötajatele.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eures/public/seasonal-worker-guide-your-rights-2021-09-30_et.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/36/EL kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 375).

4

(5)  ELT C 235 I, 17.7.2020, lk 1.

5

(6)  https://www.yourfirsteuresjob.eu/en/home.

6

(7)  https://www.ses-bonn.de/en/about-us.

7

(8)  Eurostati andmetel suureneb ELi vanadussõltuvusmäär (inimesed, kes on 65-aastased või vanemad osana tööealisest rahvastikust vanuses 16–65) 27,8 %-lt 2013. aastal 39,5 %-ni 2030. aastal ning võib tõusta 47,6 %-ni Taanis ja 43,6 %-ni Lätis.

8

(9)  https://www.reactivatejob.eu/en/home.

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=et&pubId=8370&furtherPubs=yes.

10

(11)  https://www.salto-youth.net/.

11

(12)  https://ec.europa.eu/eures/public/index_et.

12

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/19

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 194/04)

| Raportöör: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Raportöör:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Konsulteerimine | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 241/3/3 |

Konsulteerimine

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

241/3/3

1.   Arvamuse eesmärgid ja teema: eakate ja eelkõige ülalpeetavate hooldamine

| 1.1. | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on analüüsida üle 65aastaste iseseisvuse kaotanud või ülalpeetavate inimeste pikaajalise hoolduse eri mudeleid, eelkõige hooldusasutustes. Arvamuses hinnatakse COVID-19 pandeemia mõju liikmesriikide eri hooldusmudelitele – hooldamine hooldusasutustes, koduhooldus ja muud hooldamise vormid – ning tehakse selle kohta järeldusi ja nõutakse leitud puuduste suhtes asjakohaste meetmete võtmist kooskõlastatult nii Euroopa kui ka liikmesriikide poliitikas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Oodatava eluea pikenemine on demograafilisest, sotsiaalsest, majanduslikust, eluaseme ja põhiõiguste seisukohast nii probleem kui ka võimalus, mis on seotud enama kui ainult eakate hooldamisega. Probleemid on samuti seotud muude väärika, iseseisva, aktiivse ja tervena vananemisega seotud teemadega. Sellest hoolimata tuleb mitmetahulisem lähenemisviis töötada üksikasjalikumalt välja muudes komitee arvamustes. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Järeldused ja soovitused

Hooldusmudelid

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et pikaajalist hooldust (1) vajavate eakate hooldamisele tuleks pöörata eritähelepanu ja võtta seda arvesse demograafilise ülemineku kontekstis ELi poliitikameetmete keskse elemendina. See on eriti tähtis, arvestades et pandeemiaeelsete andmete kohaselt on 2050. aastaks enam kui neljandik elanikkonnast üle 65aastane ning üle 80aastaste inimeste arv on kahekordistunud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee teeb ettepaneku luua Euroopa eakate hooldamise vaatluskeskus, mis annaks võimaluse näiteks koguda piisavaid statistilisi andmeid, võrrelda erinevate riiklike mudelitega seotud häid tavasid, teha kindlaks riiklike süsteemide struktuursed puudujäägid abi- ja rahastamisvajaduste pakkumise suutlikkuse vallas, pakkuda tehnilist tuge, lihtsustamaks ELi poliitikasuuniste vastuvõtmist, et koostada kolmas aruanne eakate hooldamise kohta, rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja toetada pikaajalise hoolduse Euroopa strateegia koostamist, milles käsitletakse muu hulgas eakaid. Selle keskmes peavad olema suuremad jõupingutused, et aidata ja motiveerida eakaid inimesi jääma nii kaua kui võimalik aktiivseks ja iseseisvaks ning püsima füüsiliselt ja vaimselt heas vormis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee leiab, et hädavajalik on kehtestada keskpikas plaanis tulevikku suunatud tervikliku lähenemisviisiga strateegiline raamistik, et lahendada probleemid, mis on seotud eakate hooldamisega ELis, pannes selleks aluse pikaealisele ja tervele ühiskonnale ning ELi põlvkondadevahelise solidaarsuse paketile. Pandeemia on toonud esile prognoosimise, kooskõlastamise ja kavandamise puudujäägid valdkondades, mis mõjutavad kogukonnale esmatähtsaid teenuseid (näiteks tervishoiuteenused ja sotsiaalteenused) ning biomeditsiiniliste uuringute poliitikat. Nende puudustega tuleb kiiresti tegeleda. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee kiidab seetõttu heaks komisjoni algatuse luua Euroopa hooldusstrateegia. Komitee nõuab, et see viidaks ellu võimalikult ruttu ning et strateegia koostamisse kaasataks ELi nõuandvad institutsioonid ja Euroopa sotsiaaldialoog eri tasanditel, võttes arvesse poolte heakskiidetud kokkuleppeid. Lisaks nõuab komitee kodanikuühiskonna dialoogi eakaid esindavate Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidega (muu hulgas võrgustik „AGE Platform Europe“ ja selle liikmed), ilma et see mõjutaks ELis eelseisvatel aastatel konkreetse eakaid käsitleva Euroopa strateegia koostamist. Komitee teeb samuti ettepaneku lisada eakate hooldamine Euroopa tuleviku konverentsi aruteludel strateegiliste teemade hulka, kuna demograafia on oluline küsimus. Lisaks toetab komitee Euroopa tervishoiualase integreerimise, sealhulgas eakate pikaajalise hoolduse esikohale seadmist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee teeb ettepaneku luua komitees veel praeguse koosseisu ametiajal ajutine töörühm, et viia ellu eakate hooldamise ning vananemise ja pikaealisuse väljakutsetega seotud eri algatusi koostöös demograafiliste probleemidega tegeleva Euroopa Parlamendi laiendatud töörühmaga, muu hulgas 2022. aastaks kavandatud ÜRO ülemaailmsel vananemisküsimusi käsitleval assambleel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid töötaksid Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava raames kiiresti välja eakate hooldamisega seotud põhimõtted. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee on seisukohal, et tõsiseid piiriüleseid ohtusid käsitlevas ELi määruses sätestatud stressitestid peaksid hõlmama pikaajalist hooldust. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandeemia on aidanud tuua esile kontseptuaalsed, struktuursed ja funktsionaalsed vajakajäämised eakate hooldamismudelites olenemata sellest, kas eakate hooldamine toimub vanadekodudes, koduhoolduse raames või perekondade või kutseliste hooldajate kaudu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee peab vajalikuks, et liikmesriigid kehtestaksid või ajakohastaksid seadusi, milles käsitletakse eakate iseseisvuse kaitsmist, kooskõlas 27 liikmesriigi ja ELi ratifitseeritud puuetega inimeste inimõiguste ja väärikuse konventsiooni artikliga 12. Samuti peaksid nad looma sotsiaalkaitsesüsteemidesse harud, milles tegeletakse eakate valdkonnas ennetustegevuse, eakate iseseisvuse kaotuse ja nende võimestamisega. Komitee leiab, et üldise sotsiaalkindlustussüsteemi ja muude sotsiaalsete õiguste raames, näiteks töötuskindlustus, perekonna kaitse, eluaseme kättesaadavus ja hooldusteenused, tuleb tagada eakate iseseisvus võrdsetel tingimustel, tunnustades nn heaoluriigi sammaste väljatöötamise raames eakate iseseisvust subjektiivse kodanikuõigusena. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | COVID-19 on näidanud, et paljudele Euroopa kodanikele ja nende perekondadele ei pakuta piisavalt kvaliteetseid ja taskukohaseid kõigile eakatele kättesaadavaid pikaajalise hoolduse teenuseid. Komitee peab sellega seoses oluliseks, et liikmesriigid pööraksid tähelepanu hooldusteenuseid vajavatele inimestele, kellel puudub sellistele teenustele erinevatel põhjustel juurdepääs. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee teeb ettepaneku, et sellisele poliitikale ja riiklikele eeskirjadele raamistiku loomiseks ja nende edendamiseks koostaks komisjon ettepanekud eakate iseseisvuse kaotuse ning selle prognoosimise ja ennetamise kohta, et lisada need tervishoiustrateegiasse ja tulevastesse suunistesse eakate iseseisva elu kohta, mis tulenevad Euroopa puuetega inimeste strateegiast. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | On täheldatud, et pandeemia ajal arvestati eakatega ainult osaliselt ning et neid isegi alahinnati ja diskrimineeriti. Probleem pole mitte eakate hooldamine, vaid selle puudumine. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee teeb ettepaneku, et – nagu on nõutud komitee varasemates arvamustes ning Euroopa Parlamendi raportis vana mandri vananemise kohta – EL looks ühtse määratluse, et selgitada paremini iseseisvuse kaotuse tõttu teistest sõltumise ja teistelt abi vajamise mõisteid, võttes arvesse eri riikide lähenemisviise ja nende vabadust otsustada oma sotsiaalkaitsesüsteemide kujundamise üle. Identiteet ei ole vanuse küsimus, kõik eakad ei ole ülalpeetavad ega vaja tingimata pakilisi väliseid hooldusteenuseid ning puude tõttu tekkinud sõltuvus teistest ei ole sama mis iseseisvuse kaotus vanusega tekkida võivate häirete tõttu. Siiski langevad märkimisväärsel osal juhtudest mõlemad asjaolud omavahel kokku. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee nõuab, et Euroopa Komisjon looks eakate põhiõiguste tunnustamiseks ja nende ühiskonnas antud panuse esile tõstmiseks, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 25, Euroopa eakate aasta. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Mitmes liikmesriigis on esitatud kaebusi ja algatatud kohtuasju eakate kohtlemise kohta vanadekodudes või võimalike eakatega seotud vägivallajuhtumite või nende põhiõiguste rikkumise kohta. Seetõttu nõuab komitee, et täidetaks ELi aluslepingute ning ELi ja liikmesriikide ratifitseeritud ÜRO lepingute põhimõtteid, et tagada eakatele põhiõigused ja väärikus, ning loodaks eakatele meetmed nende otsuste tegemise toetamiseks ja võetaks vastu nii kohtulikud kui ka kohtuvälised õiguskaitsemeetmed ülalpeetavate eakate hooldamise teenuste vallas. Samuti võib kaaluda empaatiaga ja ülalpeetavate parimates huvides tegutseva usaldusisiku või vahendaja või muu vastava ametikoha loomist (sõltuvalt asjaomase riigi õigussüsteemist), millel võib mõnes riigis tehtud analüüside põhjal olla soodne mõju. Selles kontekstis teeb komitee ettepaneku toetada kooskõlas ÜRO ettepanekutega eakate väärikuse ja õiguste konventsiooni heakskiitmist. |
| --- | --- |

2.15.

Struktuurid

| 2.16. | Et reageerida nõudmistele üldiselt deinstitutsionaliseerida eakate vanadekodudes hooldamine, tuleb edendada ülalpeetavate eakate iseseisvust, sõltumatust, suutlikkust enda eest hoolt kanda ja sotsiaalseid suhteid. Selleks tuleb teha eakatele, kes on kaotanud osa oma iseseisvusest, nende vajaduste ja eelistuste järgi nende lähedal kättesaadavaks tervishoiualased ja sotsiaalsed vahendid, koduhooldus peab olema palju paremini struktureeritud ja tõhusam ning neile tuleb luua uued eluaseme alternatiivid, näiteks koduhooldusteenust pakkuvad eluasemed, järelevalvega eluasemed ja kogukondades elamine, jagatud eluasemed või muud ELi eri riikides olemasolevad alternatiivid. Sõltuvamate isikute puhul tuleb tavapärased hoolduskodud ümber ehitada, et need jätaksid rohkem kodus elamise mulje. Pandeemia käigus ilmnenud vajakajäämised hooldussüsteemides tuleb lahendada Euroopa struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide, taaste- ja vastupidavusrahastu ning ELi programmi „EL tervise heaks“ abil, kasutades selleks Euroopa poolaasta rahastamissoovitusi. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.16.1. | Komitee palub seoses sellega, et liikmesriigid kasutaksid ELi struktuuri- ja taastefonde, et rahastada elamispindade kohandamist, jagatud eluasemete loomist ja erisuguste hooldusasutuste ümberkujundamist ning investeerida tööjõudu ja teenustesse. Kohandamisel tuleb järgida kõige rangeimaid juurdepääsetavuse nõudeid, seda nii loodud keskkonna kui ka sellega kaasneva digitaalse ökosüsteemi vallas. |
| --- | --- |

2.16.1.

| 2.17. | Komitee leiab, et sektorina, milles keskendutakse inimestele, peaks sotsiaalmajandust (ühistud, vastastikused ühingud, liidud ja sihtasutused) pidama uuele mudelile ülemineku ja innovatsiooni asendamatuks osaliseks ja eestvedajaks ning seda sektorit sellest vaatepunktist lähtudes toetama kooskõlas ELi sotsiaalmajanduse tegevuskavaga. |
| --- | --- |

2.17.

Teabeallikad

| 2.18. | Kõnealuses valdkonnas on peamine puudujääk, mis põhjustab suurt hulka muid probleeme, ebapiisav rahastus. Rahastus erineb liikmesriigiti märkimisväärselt, ulatudes 0,3 %st kuni 3,7 %ni SKPst. Kahtlemata on see seotud konkreetse hoolduskaitse mudeliga, kuid ka hiljutistest kriisidest tingitud poliitikaga, mis on rahastust väga palju mõjutanud. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Komitee on seisukohal, et võttes arvesse võlakriisi tagajärgi, on vaja sellele olukorrale kaasa aidanud eeskirjad läbi vaadata, ning tagada sotsiaalkindlussüsteemide raames piisav avaliku sektori rahastus, mis oleks kooskõlas nõudlusega ja tagaks kvaliteetsed teenused. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Võttes arvesse mitme liikmesriigi kogemusi, leiab komitee, et on vaja asjakohaselt reguleerida eakatele pakutavaid eri liiki hooldusteenuseid riigihankesüsteemidega, kus otsustav tegur on teenuse kvaliteet, mitte hind. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.20.1. | Samuti soovitab komitee, et liikmesriikides, kus see on kohaldatav, ja võttes arvesse igale liikmesriigile omaseid mehhanisme ja menetlusi, tuleb haigekassa lepingupartnerina tegutsevatesse hooldusasutustesse kohtade eraldamine ja lepingute uuendamine teha sõltuvaks personali suhtarvust, töötajate täiendusõppest, töötingimuste tagamisest ja maksukohustuste täitmisest. |
| --- | --- |

2.20.1.

| 2.20.2. | Samuti peavad avaliku ja erasektori koostöö ning erateenuste, nagu ka avaliku sektori teenuste puhul olema selged ja tõhusad hindamis-, kontrolli- ja seiremehhanismid, mis on eeltingimus eraasutusele või haigekassa lepingupartnerina tegutsevale asutusele avalike vahendite eraldamiseks ning mille kaudu võetakse avalik vastutus kaitsta eakate õigusi. |
| --- | --- |

2.20.2.

| 2.21. | Komitee arvates on vaja hästi struktureeritud arutelu eri tasanditel ja eri osalejate vahel, et tegeleda eakate hoolduse rahastamisega, millele on juurdepääs kõigil. Seda ei tohiks analüüsida mitte ainult kulude, vaid ka investeeringute seisukohast. Selleks tuleb vaadelda, kuidas eri liikmesriikides tegutsetakse ning millised on sealsed rahastamismudelid ja avaliku sektori, riigi kaasrahastatud või üksteist täiendavad võimalused. Analüüs peaks alati elukvaliteedi eesmärki esikohale seades hõlmama soodsaid välismõjusid säästude kujul, mis võivad tuleneda muu hulgas uue tehnoloogia rakendamisest, aktiivse ja tervena vananemise poliitikasse investeerimisest või tervishoiu ja haiguste ennetamise edendamisest. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Komitee teeb ettepaneku luua meetmed, et tagada hooldajate piisav väljaõpe ning spetsialiseeritud ja institutsionaalsete koolituskavade väljatöötamine hoolduspersonalile ja nõuda eakatele mõeldud sotsiaalhoolekandeteenuste valdkonnas töötamisel ametlikku tunnistust. Komitee soovitab kasutada mehhanisme nimetatud kvalifikatsioonide tunnustamiseks riikide vahel ja suunata Euroopa Sotsiaalfondil raha eakate hooldajate koolitamisse. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Komitee leiab, et Euroopa sotsiaaldialoogi tuleks lisada ELi hooldustöötajate teema ja kõik sellega seotud aspektid, kaasa arvatud kollektiivläbirääkimiste õigus, mida hakati ellu viima dokumendiga „Euroopa sotsiaalpartnerite raamleping aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise lähenemise kohta“ (2017). Sotsiaaldialoog peaks toimuma ka katuseorganisatsioonide ja -ühenduste ning sektorite lõikes (isiklik hooldus ja sotsiaalteenused). |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Komitee nõustub nõukogu üleskutsega (COM(2013) 152 final), et liikmesriigid peaksid ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1996. aasta konventsioon nr 177 kodutöö kohta, 2011. aasta konventsioon nr 189 koduabiliste inimväärse töö kohta ning konventsiooni nr 189 täiendav soovitus nr 201. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Tehnoloogilised muutused võivad omakorda pakkuda eakate hooldamisel olulist tuge, kuigi inimesi ei ole kunagi võimalik tehnoloogiaga asendada. Näiteks võib tuua kaugmeditsiini ja kaugtaastusravi, spetsialistide koolitamise, sotsiaalse suhtluse videokõnede kaudu jms. Muud näited on voodis või kantavate sensorite kasutamine, et jälgida elutähtsaid näitajaid või ennetada kukkumist, või taristu ja arhitektuur, näiteks koduautomaatika, et luua eakatele eakohane keskkond või liikuvuslahendused. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.25.1. | Seetõttu leiab komitee, et kõik eakate hooldamisega seotud osalised peaksid kasutama paremini ära digitehnoloogiast tulenevaid uuendusi, mida saab hoogustada struktuurifondide programmide kaudu. Komitee teeb samuti ettepaneku kaaluda pikaajalist hooldust vajavate eakate koolitamist digitehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

2.25.1.

| 2.26. | Teisest küljest ja vastupidiselt sellele, mida mõnikord väidetakse, ei ole hooldust vajavate eakate kaitsmine vastuolus noorte eest hoolitsemisega. Komitee leiab, et sellisele eksitavale kontseptuaalsele raamistikule tuleb vastu olla. Nii nagu rohe- ja digipööre peavad käima käsikäes ühiskondliku üleminekuprotsessiga, peavad ka demograafilised probleemid ja võimalused põhinema põlvkondadevahelisel kokkuleppel, mille peamine eesmärk on tagada kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele, reguleeritud tööhõivele ja inimväärsetele töökohtadele ning ühiskonna kõiki liikmeid hõlmavatele sotsiaalkaitsesüsteemidele. Seda eriti Euroopa ühiskonnaga sarnanevates ühiskondades, kus ühiskondlik lepe põhineb põlvkondadevahelisel solidaarsusel. Seetõttu on põlvkondadevaheline koostöö Euroopa ühiskondliku kokkuleppe uuendamise alus. Ilma põlvkondadevahelise sidemeta ei ole võimalik ei käimasolev ühiskonna ümberkujundamine ega pandeemiale järgnev taastumine. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Komitee peab hädavajalikuks, et eakate hooldamist ja toetamist käsitlevas poliitikas ja meetmetes töötataks välja laiaulatuslikud strateegiad, et a) teha varakult kindlaks nõrkused, mis võivad tulevikus põhjustada iseseisvuse kaotamist, ning prognoosida ja ennetada iseseisvuse kaotamist ja sõltumist ning tagada selleks vajalik rehabiliteerimine ja rahastus; b) lükata ülalpidamisvajaduste teket edasi toitumises, treeningutel ja töötingimustes tervist toetavaid käitumisviise juurutades; c) prognoosida katkestuste (töötuks jäämine, lahutamine, muutused karjääris ja pensionile jäämine) ning üksinduse mõju tervisele; d) teha kindlaks kõige haavatavamad isikud, et tegeleda konkreetsete olukordadega (neurodegeneratiivsed haigused, depressioon ja enesetapurisk, vähktõved jne); e) rahastada piisavalt ja alaliselt eakate hooldamise kollektiivset vastutust ning f) toetada ja aidata pereliikmetest hooldajaid vahendite, koolituste ning töö ja hooldamise ühitamise vahenditega ning võttes arvesse, et hooldajana tegutsemine võib tähendada seda, et nad kaotavad oma iseseisvuse, jäädes ilma õigusest saada ise vanemas eas kaitset. |
| --- | --- |

2.27.

3.   Taust ja kontekst

Areng

| 3.1. | Arutelud ülalpeetavate eakate hooldusvajaduste üle on ELis kestnud juba aastakümneid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pikaajalise hooldamise algne kontseptsioon on muutunud mitme asjaolu tõttu. See on liikunud hoolduskeskselt lähenemisviisilt universaalse kaasavama lähenemise poole, kus omavahel kombineeritakse tervishoidu ja sotsiaalhoolekannet ning keskendutakse inimesele ja kvaliteedile ning mis nõukogu ja Euroopa Komisjoni arvates peaks täitma kolme peamist kriteeriumi: juurdepääs kõigi jaoks olenemata sissetulekust või varast, hoolduse kvaliteet ning tervishoiu- ja sotsiaalhooldussüsteemide piisav rahastamine. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seda suundumust on aidanud toetada sotsioloogilised muutused, näiteks elanikkonna vananemine, ülalpeetavate või iseseisvuse kaotanud isikute osakaalu kasv elanikkonnas, vaimse tervise häirete sagenemine rahvastikupüramiidi ülemises osas, naiste ulatuslik kaasamine palgatööle, üksi elavate inimeste arvu kasv ja muutused peremudelites. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nende muutuste mõju seadis kahtluse alla nii sotsiaalteenuste hoolduspõhisuse kui ka perekonna, enamasti naiste keskse rolli hoolduse pakkumisel, mis lõi vajaduse töötada välja pensionite, hariduse ja tervishoiu kõrvale heaoluriigi uue, sotsiaalteenuseid käsitleva samba. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Siiski on eriti alates võlakriisist ja kokkuhoiupoliitika rakendamisest, mis tõid olenevalt liikmesriigist muu hulgas kaasa eelarvekärped tervishoiu ja sotsiaalteenuste vallas, täheldatud, et liikmesriigid on eri viisidel suundumas tagasi hoolduspõhisemale lähenemisviisile ning suurema sõltuvuse ja väiksema sissetulekuga inimeste eelistamisele. Lisaks pidurdatakse hooldussüsteemi alusena perevälise hoolduse kasutamist ning taas on tõusuteel riiklikult rahastatud või ilma riikliku rahastuseta hooldusteenuste pakkumise kaubana käsitlemine. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kõik see on liikmesriigiti erinev ja toimub olukorras, kus eelarveline surve vanaduspensionite süsteemidele on suurem, nõudlus pikaajalise hoolduse järele on järsult tõusnud, kasvab töötus teatavates liikmesriikides, suureneb ebakindlate töökohtade ja katkenud karjääride arv ning ettevõttes töötajate vähendamist kavandades on esmajärjekorras üle 50aastased inimesed. Kui riikliku poliitika abil otsustavalt ei sekkuta, ähvardab selline olukord viia praegustest madalamate pensioniteni ja suurema ebavõrdsuseni hooldusteenuste kättesaadavuses. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Teine oluline küsimus on teha kindlaks, kas hooldamine, toetamine ja kooselu peaks toimuma kodus või hoolekandeasutuses. Paljude küsitluste kohaselt soovib suurem osa mõjutatud isikutest elama jääda koju ja oma kogukonda. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lisaks on selline eelistus kooskõlas struktuuriliste vajadustega, kus aktiivse elanikkonna suurendamiseks esinevad samuti majanduslikud põhjused: 25 % naistest ELis kinnitab, et neil ei ole võimalik hooldustegevuse, muu hulgas eakate hooldamise tõttu töötada või on nad sunnitud töötama osalise tööajaga, samal ajal kui meeste puhul on see näitaja 3 %. Kuna perekonnad on väiksemad ja ühest palgast ei piisa tihti majapidamiskuludeks, välja arvatud üheliikmeliste leibkondade korral, on peredel üha keerulisem hoolduskohustusi enda kanda võtta. Kui hooldusteenustele juurdepääsuks on vaja kõrgemat sissetulekut, tuleb seda rohkem rahastada. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Seetõttu on ülioluline rõhutada kaasava kvaliteetse ja hooliva hooldussüsteemi sotsiaalset ja majanduslikku soodsat mõju, alustades sellest, et hooldusteenuste rahastamist tuleks pidada mitmekülgselt tasuvaks väga heaks investeeringuks. See vähendab ebapiisava või kättesaamatu hoolduse kahjulikke välismõjusid tervishoiu- ja sotsiaalkulutuste valdkonnas. Selle sotsiaalne mõõde on parem perekondade toetamisel, töö- ja pereelu ühitamisel, teiste pereliikmete eest hoolitsemisel, emotsionaalse toe vallas ning solidaarsusel ja ajaloolisel mälul põhineval tegevusel. Majanduslikust vaatepunktist võimaldab see luua miljoneid töökohti, rahastada suurt osa väikese sissetulekuga leibkondadest, suurendada maksutulusid, tarbimist, säästude ülekandumist järeltulijatele ning jätkusuutlikkust ja edukat äritegevust. Lisaks ei ole koduse hooldamise võimalus üldiselt mitte ainult palju täielikum ja individuaalsem, vaid ka odavam kui hoolekandeasutustes hooldusteenuste pakkumine, välja arvatud teatavatel juhtudel, näiteks iseseisvuse kaotanud inimeste puhul, kes elavad hoolekandeasutustes. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hooldusasutuste süsteemi ja koduse hooldamise vormide üks alustalasid on hooldustöötajad, keda pole teatavatel juhtudel piisavalt, kelle lepingud on ebakindlad, kellel puudub vajalik väljaõpe, kes on erialaselt vähe tunnustatud ja alatasustatud või kelle puhul on tegemist ebaseaduslike töötajatega (mõnes riigis on nende osakaal märkimisväärne). Sel põhjusel on muu hulgas vaja lisada kutseõppe eri etappidesse eakate, sealhulgas ülalpeetavate eakate hooldamisega seotud koolitusprogrammid, luues võimaluse osaleda duaalõppes. |
| --- | --- |

3.10.

Pandeemia mõju ja saadud õppetunnid

| 3.11. | Pandeemia on aidanud suuresti selle tekitatud kahju tõttu veelgi enam rõhutada, et elanikkonna vananemine on ELi ja liikmesriikide jaoks suur strateegiline katsumus. Selle raames on kerkinud esile eakate hooldusnõuded, mis on tingitud iseseisvuse kaotusest ja ülalpidamisvajadustest. Euroopa Komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee koostatud pikaajalist hooldust käsitleva 2021. aasta aruande kohaselt on 30 aasta pärast 130,1 miljonit üle 65aastast inimest, mis on võrreldes hetkeseisuga 41 % rohkem. Kuna vanusega suurenevad puuded ning pikaajalise hoolduse ja toetuse vajadus ning kasvab ka tervena elatud aastate arv, eeldatakse, et EL 27-s on selliseid hooldusteenuseid vajavate inimeste arv, mis oli 2019. aastal 30,8 miljonit inimest, 2030. aastaks 33,7 miljonit ja 2050. aastaks 38,1 miljonit. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Seda kollektiivset teadlikkust eluea pikenemisega seotud probleemide kohta on suurendanud mitmesugused asjaolud. COVID-19 pandeemia tõttu on suhteline suremus olnud kõrgem ja see on koondunud eakate vanuserühma, eelkõige on hukkunud kõige haavatavamad ja hooldusasutustes elavad eakad. Pandeemia jooksul on täheldatud eelarvamusi ja stereotüüpe eakate suhtes, diskrimineerivaid otsuseid tervisekontrolli tegemisel ning selle rühma väärtuse ja ühiskonda antava panuse kaudselt või otseselt kahtluse alla seadmist. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.12.1. | Samuti on avalikes aruteludes levinud moondunud arusaam, et noorte ja nn vanade huvid on omavahel väidetavalt vastuolus. Ilmnenud on kontseptuaalsed, struktuursed ja funktsionaalsed vajakajäämised eakate hooldamismudelites. Kasvanud on soov keskenduda enam kvaliteetsete hooldusteenuste kättesaadavusele ja taskukohasusele, austada eakate väärikust ja õigusi, säilitada võimalikult suurel määral nende iseseisvus ja sotsiaalne keskkond, tagada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kooskõlastamine ja rahastamine (avaliku sektori kulutused moodustasid Euroopa SKPst keskmiselt 1,7 % ja eeldatavasti kahekordistub see 2050. aastaks, kui liikmesriikide vahel toimub ülespoole suunatud lähenemine). |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | Lisaks on ilmnenud puudujäägid, mis mõjutavad üht pikaajalise hoolduse tugisammast, milleks on sektoris töötavad inimesed ja hooldajad, keda on kokku 6,4 miljonit, ning eeldatavasti luuakse 2030. aastaks veel seitse miljonit töökohta. Erinevalt varasemast on ilmnenud, et pikaajalise hooldusega tegelevad mittekutselised hooldajad (ja kogu sektor on sooliselt kallutatud) ning et tuleb laiendada teatavaid meetmeid kõnealuse rühma lepitamiseks või kaitsmiseks. Käes on aeg tegutseda. |
| --- | --- |

3.12.2.

| 3.13. | Asjaolu, et keskendutakse rohkem demograafilistele probleemidele ja võimalustele ning (mis puudutab käesoleva arvamuse sisu) iseseisvuse kaotanud või ülalpeetavate eakate hooldamisele, on aidanud ELi institutsioonidel koostada kõnealuste probleemide kohta olulisi dokumente, kaasa arvatud praegune arvamuses käsitletava teema kohta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Nende dokumentide hulka kuuluvad Euroopa Komisjoni roheline raamat elanikkonna vananemise kohta, Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, Euroopa Parlamendi resolutsioon vana mandri vananemise kohta, ELi nõukogu aruanne ja järeldused, milles käsitletakse vananemise süvalaiendamist avalikus poliitikas, Euroopa Komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee aruanne „Suundumused, probleemid ja võimalused vananevas ühiskonnas“, Euroopa Regioonide Komitee töödokument „Tulevikukava hooldustöötajate ja -teenuste jaoks – kohalikud ja piirkondlikud võimalused Euroopa väljakutseks“ ning eelkõige ettepanek, mille komisjoni president Ursula von der Leyen tegi kõnes Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu olukorrast Euroopa uue hooldusstrateegia koostamiseks. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kriis on toonud esile vajaduse seda küsimust kogu liidus paremini mõista. Eakate kohta puuduvad statistilised andmed, vaja on paremaid ühiseid teadmisi sotsiaalkaitse ja hoolekande mudelitest, mis on liikmesriigiti väga erinevad, koguda kokku head tavad ja levitada neid liikmesriikides ning uurida ja hoida ära ülalpeetavate eakate diskrimineerimist ja nendevastast vägivalda. Seda küsimust tuleb kokkuvõttes üksikasjalikult ja pidevalt jälgida. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.15.1. | Sellega seoses tuleb rõhutada, et käesoleva arvamuse kavatsus analüüsida ja võrrelda olukorda erinevates riikides on täidetud erinevates uuringutes ja aruannetes, muu hulgas Euroopa Komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee uuringus, mis avaldati hiljuti enne käesoleva arvamuse valmimist. |
| --- | --- |

3.15.1.

| 3.15.2. | Neis uuringutes ja aruannetes tuuakse esile erinevad ravimudelid ja olukorrad liikmesriikides, aga ka kogemused, mis võimaldavad üksteiselt õppida. Näiteks, ja ilma, et see loetelu oleks ammendav, käsitletakse neis järgmist: i) inimesed eelistavad, et neid hooldataks kodus või nagu kodus; ii) sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid tuleb paremini kooskõlastada; iii) hooldustöötajate keskne roll ja vajadus tunnustada selle eri aspekte, sh mitteametliku töö õitseng; iv) hooldusvajadus ei ole piisavalt täidetud; v) vajadustega tuleb kiiresti tegeleda, nii et rahastus on piisav, taskukohane ja kestlik; vi) poolikutele lähenemisviisidele ja lahkhelidele tuleb astuda vastu, tunnustades eakaid ja nende väärikust; vii) mitteametlikult töötavad hooldajad tuleb muuta nähtavamaks, neid tuleb tunnustada ja kaitsta; viii) eakate kohta pole piisavalt statistilisi ja sotsioloogilisi andmeid; ix) analüüsis tuleb käsitleda koduhooldusteenuseid ja kodus hooldamist; x) eakate hooldamist mõjutavate eri aspektide koostoime; xi) sektoris on väga tähtis soolise võrdõiguslikkuse mõõde; xii) hooldusmudelite kohta tuleb luua tegevuskavad, hindamissüsteemid ja reguleerivad meetmed. |
| --- | --- |

3.15.2.

| 3.16. | Pandeemia on aidanud tuua esile vajakajäämised eakate hooldamismudelites olenemata sellest, kas eakate hooldamine toimub vanadekodudes, koduhoolduse raames või perekondade või erahooldajate kaudu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Sellised puudujäägid väljenduvad järgmiselt: kõigi juurdepääs pakutavatele teenustele või juurdepääsu puudumine, mitmekesisus või killustatus; ebapiisav reguleerimine, raskused juhtimistasandite koordineerimisel ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kooskõlastamisel, teenuste üha enam kaubana käsitlemine ning vajadus ennetava poliitika ja meetmete järele. Struktuurselt võivad need puudujäägid sõltuda sellest, et eakad, eriti kõige sõltuvamad eakad inimesed on koondunud hoolekandeasutustesse, mitte inimkesksetesse oludesse. Funktsionaalse poole pealt tulevad need puudujäägid eriti esile väheses rahastuses, kaitsevahendite puudumises või ebapiisavas personalis, kes töötab ebakindlates tingimustes, pole saanud piisavat väljaõpet ning keda ei tunnustata kutse- ja tööalaselt piisavalt. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | COVID-19 kriis on näidanud, et paljudele Euroopa kodanikele ei pakuta piisavalt ja taskukohaseid eakate pikaajalise hoolduse teenuseid. Sellega seoses on vaja teha kindlaks ja pöörata tähelepanu sellele, kui paljud eakad vajavad hooldust, kuid kellel puudub sellistele teenustele erinevatel põhjustel juurdepääs (kohtade puudus, rahalised kulud jne). 2014. aastal kasutas EL 27-s koduseid hooldusteenuseid ainult kolmandik 65aastastest ja vanematest isikutest, kellel oli tõsiseid toimetulekuraskusi. Liikmesriikide sotsiaalkaitsemudeleid tuleks samuti nende uute vajaduste rahuldamiseks kohandada avalike või subsideeritud teenustega, mis on kättesaadavad, juurdepääsetavad, jätkusuutlikud, taskukohased ja kvaliteetsed. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Kui enne pandeemiat oli hooldekodude institutsionaliseerimine juba tõsise kahtluse all, siis nüüd on seetõttu vastuseis institutsionaliseerimisele suurenenud, väljaarvatud teatavate eakate puhul, kes on iseseisvuse täielikult kaotanud või kelle hooldusvajadus on väga suur. Selle lähenemisviisi puudused on järgmised: suurem nakatumisoht, elanikud kaotavad oma elu üle kontrolli, ranged päevakavad, ülerahvastatus ja elanike väga erinevad profiilid, väga vähe privaatsust (tavaliselt on ühes toas kaks inimest), elanikud ja nende pereliikmed osalevad keskuse juhtimises väga vähe, nõrgenevad perekondlikud ja sotsiaalsed suhted ning inimene viiakse oma kogukonna juurest ära mujale. Samuti on väga oluline tugevdada hoolekandeasutustes eakate õigusi ja sooviavaldusi eestkoste vormidega, mis austavad nende väärikust ja konkreetset olukorda, eriti kognitiivsete ja vaimsete probleemidega eakate puhul. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Rõhutada tuleb ka, et eakate puhul, keda hooldatakse nende enda kodus, puudub koduabiteenustes järjepidevus, nad on kodus teistest eraldatud ning esineb raskusi põhiteenuste kättesaadavusega jms. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Üldiselt on pandeemia ajal täheldatud stereotüüpset ja isegi diskrimineerivat suhtumist eakatesse, kuigi vananemist ei tuleks pidada mitte probleemiks, vaid hoopis võimaluseks. Mitmes riigis on esitatud kaebusi ja algatatud kohtuasju eakate vanadekodudes kohtlemise kohta või eakate põhiõiguste võimaliku rikkumise kohta. See on toonud esile vajaduse luua püsivad mehhanismid eakate heaolu ja õiguste tagamiseks, et võidelda selle rühma diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Enne pandeemiat ilmnesid paljudes riikides hooldustöötajatega seotud märkimisväärsed vajakajäämised, näiteks: 1) töötajate nappus, suur tähtajaliste ja osalise tööajaga lepingute osakaal, personali suur voolavus, madalad palgad, vähene kutsealane tunnustus, tööalaste õiguste puudumine, näiteks töötus või teatavatel juhtudel COVID-19 nakkuse kutsehaigusena tunnustamine ning mõnes riigis isegi märkimisväärne hulk lepinguta ja sotsiaalõiguste ja -kindlustuseta töötajaid, 2) puudujäägid hooldajate koolitamisel ja akrediteerimisel (hooldustöötajad, hooldajad ja koduabiteenuste assistendid), kes moodustavad valdava osa hoolekandeasutuste ja koduhooldusteenuste osutajatest (2). |
| --- | --- |

3.22.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Tuleb märkida, et kui arvamuses räägitakse „hooldusest“, siis peetakse silmas eakate mis tahes tüüpi hooldusteenuseid. Mõnikord võib mõistega seoses tekkida keelelise tõlgendamise tõttu segadust. Näiteks viitab prantsusekeelne mõiste „soin“ peamiselt tervishoiule, samal ajal kui hispaaniakeelne mõiste „cuidados“ viitab igat liiki hooldusele, sealhulgas järgmistele sellega kaasnevatele ülesannetele: eakate toetamine ja abistamine vestlustel, kõndimisel, liikumisel, ostude tegemisel, kodude koristamisel ja kodutöödes, nagu söögi tegemisel või riietumisel vmt. Arvamuses kasutataksegi mõistet „hooldus“ selles üldises tähenduses. hõlmates ka nimetatud tugiteenuseid.

1

(2)  Arvamuse SOC/687 lisa (ainult inglise keeles).

2

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/27

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õigusriigi põhimõte ja taastefond“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 194/05)

| Raportöör: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |

Raportöör:

Christian BÄUMLER

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 20.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 204/14/18 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

20.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

204/14/18

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee arvates on nende väärtuste, eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimine ELi kodanike ja Euroopa Liidu püsimajäämise jaoks äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tegutseb selle nimel, et Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon kehtestaksid ranged ja hoiatavad sanktsioonid juhuks, kui õigusriigi toimimises esineb süstemaatilisi puudusi, mis ohustavad Euroopa Liidu eelarvet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee jaoks on ülimalt oluline, et liikmesriikide esitatud taastekavad sisaldaksid meetmeid, mida võetakse õigusriigi põhimõtte tugevdamiseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõuab, et kõigi ELi eelarvest toetatavate programmide suhtes kohaldataks teabevabadust ja läbipaistvust puudutavaid õiguslikke nõudeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub üles muutma tõhustatud koostöö Euroopa Prokuratuuriga ELi eelarvest rahastatavates programmides osalemise eeltingimuseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee teeb ettepaneku arendada Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) õigusriigi põhimõtte ja haldustõhususe ametiks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevatel õigusriigi toimimise süstemaatilistel puudustel on kahjulik mõju ELi eelarvele, ning kutsub üles tõendamiskohustust ümber pöörama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub ELi üles kaitsma inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet edendavaid valitsusväliseid organisatsioone lubamatu mõjutamise eest ning toetama nende rahastamist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab Euroopa institutsioonidel käivitada koostöös kodanikuühiskonnaga kampaania „Minu EL – minu õigused“, millega kutsutaks pidama kogu ELi hõlmavat dialoogi õigusriigi põhimõtte tähtsuse teemal. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Üldised märkused

Ettepaneku taust

| 2.1. | Euroopa Liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 loetletud väärtustel. Nende väärtuste hulka kuuluvad inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Lisaks iseloomustavad Euroopa ühiskonda pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nende väärtuste järgimine on esmase tähtsusega kõigi ELi kodanike jaoks. Euroopa ajaloo ja eelkõige maailmasõdade ajal toime pandud inimsusevastaste kuritegude tõttu on Euroopa Liit andnud lubaduse tagada Euroopas rahu ja kaitsta kõigi oma kodanike põhiõigusi. Sellest tuleneb Euroopa Liidule ülesanne tuvastada ja vältida nende väärtuste süstemaatilist rikkumist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisaks on nende väärtuste, eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimine Euroopa Liidu praegusel kujul eksisteerimise eeltingimus: Euroopa Liit saab õigusriigi põhimõtet järgida vaid siis, kui seda järgivad kõik liikmesriigid. Ainult sel juhul on tagatud, et liidu poliitikat, sealhulgas Euroopa eelarvest tehtud kulutusi, rakendatakse kõigis liikmesriikides korrektselt. Lisaks põhineb liikmesriikide kohtusüsteemi ja haldusasutuste koostöö vastastikusel usaldusel, mille kohaselt jagavad kõik liikmesriigid ühiseid väärtusi ja viivad neid ellu. Ainult sellisel taustal on liikmesriikide ametiasutustel ja õigusasutustel võimalik teha piiriülest koostööd ning tunnustada ja rakendada teise liikmesriigi otsuseid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks ei tohiks alahinnata nende väärtuste, eriti õigusriigi põhimõtte olulisust Euroopa Liidu kestliku majandusarengu seisukohalt, sest lisaks investeeringute turvalisuse tagamisele ning konkurentsieeskirjade ja majanduse reguleerimise meetmete järgimisele on usaldus õigussüsteemi vastu otsustav erasektori investeeringute ja piiriülese kaubanduse jaoks. Euroopa siseturu kestlik taastamine COVID-19 pandeemia majanduslikest tagajärgedest nõuab seetõttu – lisaks erilistele toetusmeetmetele, näiteks taastefondi raames – Euroopa väärtuste ja eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Õigusriigi põhimõte ja muud ELi lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused on ju osa Euroopa Liidu identiteedist. Õigusriigi põhimõte on Euroopa demokraatliku ja pluralistliku ühiskonna lahutamatu osa, see on üks lubadusi, millel liit rajaneb. Õigusriigi põhimõtte tähtsus ulatub aga ka liidu piiridest kaugemale. Liidu välis- ja julgeolekupoliitika põhineb suuresti ELi lepingu artikli 2 väärtustel ja õigusriigi põhimõttel. Euroopa Liit tegutseb oma välispoliitikas õigustel ja väärtustel põhineva globaalse korra nimel. Euroopa Liit saab seda usutavalt jätkata ainult siis, kui ta ise ja kõik tema liikmesriigid nendest nõuetest kinni peavad. Liidu integratsioonisuutlikkus ja ülemaailmne atraktiivsus põhinevad samuti suuresti nendest väärtustest kinnipidamisel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa institutsioonid on paljudes avaldustes ja seadusandlikes aktides korduvalt rõhutanud ELi lepingu artikli 2 väärtuste tähtsust ja eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimist. Lisaks muudele karistusvõimalustele, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 263 kohasele rikkumismenetlusele, pakub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2092 (2) nüüd võimalust õigusriigi põhimõtte süstemaatilisi rikkumisi rahaliselt sanktsioneerida. Selle peamine eesmärk on kaitsta liidu eelarvet. Lisaks võib see üldiselt kaasa aidata ka õigusriigi põhimõtte paremale kaitsele kõikides liikmesriikides. Määruse eesmärk on ka suurendada liidu usaldusväärsust ja seega hõlbustada investeerimist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee kiidab selle uue määruse kehtestamise heaks. Lisaks õigusriigi põhimõtte ja liidu finantshuvide kaitsmisele aitab määrus parandada ka finantsülekannete ühiskondlikku vastuvõetavust Euroopa Liidus ja eelkõige taastefondi aktsepteerimist kõigis liikmesriikides. Määruse tõhususe jaoks on aga ülioluline, et seda rakendataks praktikas ning et selliste õigusriigi põhimõtte rikkumiste korral, mis ohustavad ka liidu eelarvet, rakendataks kiireid ja ulatuslikke sanktsioone. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lisaks uuele järelevalvele, mis keskendub eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimisele rahaliste vahendite eraldamisel, peaks komisjon jätkama täies ulatuses ka oma üldise järelevalve teostamist ELi eelarve üle ja vajadusel seda tugevdama, sest igasugune vale ELi vahendite kasutamine, isegi kui see ei tulene õigusriigi põhimõtte puudustest, õõnestab Euroopa programme ja ELi mainet. Lisaks peaks komisjon tagama ka ELi kodanike parema teavitamise projektide kohta, mida EL kohapeal konkreetselt (kaas-)rahastab. Selleks tuleks kohandada asjakohaseid sätteid läbipaistvuse ja üldsuse teavitamise kohta, näiteks ehitusprojektide juurde seatavate tahvlite ja veebis kättesaadava teabe kaudu, ning rõhutada selgemalt ELi osalust. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised nõuded

| 3.1. | Komitee nõuab, et uut määrust kohaldataks rangelt kõikides eelarvevaldkondades. Määruse ja aluslepingute kohaste järelevalveülesannete täitmiseks peab komisjon tagama asjakohased inim- ja finantsressursid ning uurima järjekindlalt vihjeid võimalike rikkumiste kohta. Seejuures peab komisjon rangelt kohaldama objektiivseid kriteeriume ja uurima rikkumisi võrdselt kõikides liikmesriikides. Lisaks peaks komisjon rohkem kontrollima ka ELi programmide korrektset rakendamist kolmandates riikides ja kohaldama eelkõige kandidaatriikide suhtes samu kriteeriume nagu liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eelkõige peavad komisjon ja liikmesriigid tagama, et liidu eelarvest ei tehta makseid, mille kasutamist ei saa täielikult tõendada. Kõigile liidu eelarvest tehtavate maksete saajatele, olenemata sellest, kas nad on organiseeritud avalik-õiguslikus või eraõiguslikus vormis, tuleb kohaldada asjakohaseid läbipaistvuseeskirju. Liikmesriigid ja komisjon peaksid kodanikuühiskonda vahendite kasutamisest ulatuslikult teavitama ja nendega vahendite kasutamise võimaliku tõhustamise asjus konsulteerima. Eelarve kavandamisel ja täitmisel peab toimuma läbipaistev menetlus ja konsulteerimine, mille käigus liikmesriigid konsulteerivad ka kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Liikmesriikide õigusriigi põhimõtteid puudutavate süstemaatiliste puuduste korral, mis samal ajal seavad ohtu liidu eelarve, on vaja varajast ja kiiret reageerimist, eriti komisjoni poolt. Ainult nii saab valesid arenguid varakult tuvastada ja likvideerida. Lisaks tuleb rikkumiste korral määrata hoiatavaid karistusi: komisjon kehtestab olulisi rahalisi sanktsioone ka muudes valdkondades, nt konkurentsiõiguse jõustamine, et kaitsta liidu õiguse kehtivust. Arvestades õigusriigi põhimõtte ja liidu eelarve kaitse alustpanevat tähtsust, peavad komisjon ja nõukogu ka nendes valdkondades määrama karmid ja hoiatavad karistused. Määruse võimaliku reformimise korral tuleks see määruse tekstis ka selgelt välja tuua. Samuti kutsub komitee komisjoni ja nõukogu üles tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga ning andma sellele määruse võimaliku reformimise korral tulevikus nõukoguga samad menetlusõigused. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks tal olema kohustus tõendada, et ELi rahastatavate programmide rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine on tagatud. Komitee nõuab, et seda tuleb täpsustada määruses (EL, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lisaks määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud võimalustele peaksid komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament õigusriigi põhimõtte süstemaatiliste rikkumiste korral kasutama ka kõiki muid nende käsutuses olevaid karistusmeetmeid. Siia kuuluvad eelkõige ELi toimimise lepingu artiklis 263 sätestatud rikkumismenetlus ja ELi lepingu artiklis 7 sätestatud menetlus. Ka nimetatud menetlusi kasutades peaksid mainitud Euroopa institutsioonid tagama nende võimalikult kiire rakendamise ja töötama hoiatavate karistuste suunas. Eelkõige peaks komisjon viivitamata välja andma suunised määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta, et õigusriigi põhimõtte rikkumise korral oleks võimalik kiiresti reageerida. Nendes suunistes peaks komisjon eelkõige täpsustama, millistel tingimustel ta rahalisi sanktsioone vajalikuks peab ja milliseid rahalisi sanktsioone ta asjakohaseks peab. Samuti tuleks selgitada tingimusi, mille alusel alustab ta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 kohast rikkumismenetlust või ELi lepingu artikli 7 kohast menetlust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lisaks peaksid Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament jätkama pidevat õigusriigi põhimõtte alast dialoogi kõigi liikmesriikidega ning tuvastama avalikult õigusriigi põhimõtte rikkumised. Euroopa institutsioonid peaksid üksteisega veelgi tihedamat koostööd tegema, et edendada õigusriigi põhimõtet ja uurida võimalikke täiendavaid viise kõnealuse põhimõtte kaitsmiseks kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed nõuded

| 4.1. | Seoses taastefondiga avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Komisjoni otsustes, milles hinnatakse liikmesriikide programme, käsitletakse õigusriigi põhimõtte olulisust vaid piiratud ulatuses. Nagu eespool märgitud, on õigusriigi põhimõte Euroopa Liidu kestliku majandusarengu jaoks keskse tähtsusega ja seetõttu tuleb taastefondi raames sellega piisavalt arvestada. Sellest ei piisa, kui komisjon tugineb oma uurimises peamiselt majandusnäitajatele, näiteks neile, mis on saadud Euroopa poolaasta raames. Nagu komitee on juba palunud, peaks komisjon Euroopa poolaasta kontekstis rohkem arvestama ka õigusriigi põhimõtte tähtsust kestliku majandusarengu jaoks ja lisama asjakohased näitajad (3). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et liikmesriikide seni esitatud programmid sisaldavad liiga vähe algatusi õigusriigi põhimõtte tugevdamiseks. Näiteks Itaalia, Horvaatia ja Tšehhi programmid sisaldavad üksikuid õigusriigi põhimõtet edendavaid algatusi, näiteks meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja õigusasutuste tõhususe parandamiseks. Komitee arvates ei ole see aga piisav õigusriigi põhimõtte keskse tähtsuse rõhutamiseks, seda nii üldiselt kui ka kõiki liikmesriike vaadates. Seepärast on komitee jaoks äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid esitaksid riiklikes programmides meetmed, millega nad kavatsevad õigusriigi põhimõtet tugevdada. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Samuti kutsub komitee arendama edasi liidu eelarve täitmise nõudeid, sealhulgas määrust (EL, Euratom) 2020/2092. Tulevikus peaksid kõigi liidu eelarvest rahastatavate programmide suhtes kehtima teabevabadust ja läbipaistvust käsitlevad kaugeleulatuvad siseriiklikud seadused, et tagada pressiorganitele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja kodanikuühiskonnale lihtne ja ulatuslik juurdepääs teabele. Erandi võib teha ainult siis, kui see on vajalik riigi julgeolekuga seotud huvide seisukohast. Euroopa Komisjon peaks nende riiklike teabevabaduse seaduste sobivust pidevalt kontrollima ja vajadusel esitama muudatusettepanekuid, võttes arvesse ka näiteks Euroopa Parlamendi ja komitee arvamusi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab Euroopa Prokuratuuri loomist, kuna see aitab kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele ja piiriüleste kuritegude eest vastutusele võtmisele. Komitee on veendunud, et Euroopa Prokuratuuril on juba praegu hoiatav mõju ja see aitaks pikas perspektiivis oluliselt kaasa piiriüleste kuritegude eest vastutusele võtmise parandamisele. Nendel põhjustel kutsub komitee kõiki liikmesriike üles ühinema Euroopa Prokuratuuriga tehtava tõhustatud koostööga ja sellest peaks saama ELi rahastatud programmides osalemise eeltingimus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vastloodud Euroopa Prokuratuur võtab üle ülesanded, mida täitis varem OLAF. Seetõttu kutsub komitee üles arendama OLAFit edasi Euroopa õigusriigi põhimõtte ja haldustõhususe ametiks. See uus amet peaks üldiselt ja pidevalt kontrollima õigusriigi põhimõtte järgimist liikmesriikides ning määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamisel vastavalt nõustama Euroopa Parlamenti, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni. Lisaks peaks see uus amet esitama üldisi soovitusi õigusriigi põhimõtte järgimise ja haldustõhususe parandamiseks liikmesriikides ning toetama sellega seoses liikmesriike ja nende haldusasutusi. Kui liikmesriigid ei järgi selle ameti olulisi soovitusi, peaksid nad seda vastavalt põhjendama. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lisaks peaks Euroopa Komisjon välja töötama ka teisi algatusi õigusriigi põhimõtte järgimise parandamiseks ja Euroopa põhiõiguste kohaldamiseks kõigis liikmesriikides. Liikmesriikide õigusasutuste ning eelkõige õigusriigi põhimõtte ja põhi- ja inimõiguste kaitse valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide töötajatele tuleks luua ja laiendada vahetusprogramme, näiteks programmi Erasmus+ kaudu, et tugevdada ja arendada edasi ühist arusaama Euroopa õigusriigi põhimõttest. Selleks peaks Euroopa Liit eraldama rohkem rahalisi vahendeid liikmesriikide õigusvaldkonna töötajate vabatahtlike ja piiriüleste koolitusprogrammide jaoks. Samuti tuleks toetada õigusriigi põhimõtte ning põhi- ja inimõiguste kaitse valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide haridusprogramme. Eesmärk peaks olema edendada Euroopa õigusriigi põhimõtet, milles arvestatakse nii liikmesriikide õigustraditsioone kui ka ühiste miinimumstandardite kõigi liikmesriikide jaoks siduvat iseloomu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee arvates on kodanikuühiskond õigusriigi põhimõtte kaitsmisel eriti tähtis; seetõttu lasub sellel ka vastav vastutus. Õigusriigi põhimõtte tugevdamiseks kõikides liikmesriikides peaks komisjon uue programmi kaudu rohkem toetama kodanikuühiskonna platvorme, mis on peamiselt suunatud õigusriigi põhimõtte kaitsmisele liikmesriikides, ning samuti vastavaid haridusprogramme (4). Selle programmi raames peaks EL toetama valitsusväliste organisatsioonide rahastamist. Tuleb tagada valitsusväliste organisatsioonide sõltumatuse kaitse poliitikakujundajate, lobistide ja teiste osalejate sobimatu mõjutamise ja muu sekkumise eest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Lõppkokkuvõttes peaksid eelkõige Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlament ja komitee aktiivsemalt teadvustama kõigile liidu kodanikele Euroopa väärtuste, eelkõige õigusriigi põhimõtte tähtsust. ELil on tarvis kommunikatsioonistrateegiat, mis ühendab õigusriigi põhimõtte tegelikkusega. Sel eesmärgil peaksid eespool nimetatud Euroopa institutsioonid koostöös teiste kodanikuühiskonna osalejatega algatama õigusriigi põhimõtte tähtsuse huvides kampaania „Minu EL – minu õigused“, mis kõnetaks kõiki elanikkonnarühmi, selgitaks õigusriigi põhimõtet puudutavat olulist teavet kõigile arusaadavas keeles ning kutsuks kõiki osalema kogu liitu hõlmavas dialoogis (5). |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 20. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELi lepingu artikkel 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1).

2

(3)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õigusriik ja selle mõju majanduskasvule“, ECO/511 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 16), punkt 7.1 jj; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Õigusriigi edasine tugevdamine liidus““, SOC/627 (ELT C 282, 20.8.2019, lk 39), punkt 4.1 jj.

3

(4)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Õigusriigi edasine tugevdamine liidus““, SOC/627, punkt 3.9 jj; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa demokraatia tegevuskava“, SOC/672, punkt 6.2.1. jj.

4

(5)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Õigusriigi edasine tugevdamine liidus““, SOC/627, punkt 3.19; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa demokraatia tegevuskava“, SOC/672, punkt 4.3.2.

5

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 1

Esitanud:

TEDER Reet

SOC/692 – Õigusriigi põhimõte ja taastefond

Punkt 3.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks
  tal
  olema
  kohustus tõendada, et
  ELi rahastatavate programmide rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine
  on tagatud
  . Komitee
  nõuab, et seda tuleb täpsustada
  määruses (EL, Euratom) 2020/2092. | Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks
  ta
  olema
  kohustatud tegema täielikku koostööd rikkumiste väljaselgitamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks eesmärgiga tagada
  ELi rahastatavate programmide
  õiguspärane
  rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine. Komitee
  soovitab selle täpsustamist
  määruses (EL, Euratom) 2020/2092. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks
  tal
  olema
  kohustus tõendada, et
  ELi rahastatavate programmide rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine
  on tagatud
  . Komitee
  nõuab, et seda tuleb täpsustada
  määruses (EL, Euratom) 2020/2092.

Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks
  ta
  olema
  kohustatud tegema täielikku koostööd rikkumiste väljaselgitamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks eesmärgiga tagada
  ELi rahastatavate programmide
  õiguspärane
  rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine. Komitee
  soovitab selle täpsustamist
  määruses (EL, Euratom) 2020/2092.

Motivatsioon

Õigusriigi toimimine tuleb tagada õiguspäraste vahenditega. Tõendamiskoormis selle olemasoleval kujul on üks olulisemaid seaduslikkuse aluspõhimõtteid. Selle muutmine või ümberpööramine looks äärmiselt ohtliku pretsedendi, mis omakorda kõigutaks õigusriikluse aluseid.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 41 |
| --- | --- |
| Vastu: | 65 |
| Erapooletud: | 13 |

Poolt:

41

Vastu:

65

Erapooletud:

13

MUUDATUSETTEPANEK 2

Esitanud:

TEDER Reet

SOC/692 – Õigusriigi põhimõte ja taastefond

Punkt 1.6

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevatel õigusriigi toimimise
  süstemaatilistel
  puudustel on kahjulik mõju ELi eelarvele, ning kutsub üles
  tõendamiskohustust ümber pöörama
  . | Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevatel õigusriigi toimimise puudustel on kahjulik mõju ELi eelarvele, ning kutsub üles
  puuduste sihipärasele kõrvaldamisele ning seaduslikkuse rangele järgimisele ELi rahastatavate programmide rakendamisel ja EL eelarve kaitsmisel
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevatel õigusriigi toimimise
  süstemaatilistel
  puudustel on kahjulik mõju ELi eelarvele, ning kutsub üles
  tõendamiskohustust ümber pöörama
  .

Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevatel õigusriigi toimimise puudustel on kahjulik mõju ELi eelarvele, ning kutsub üles
  puuduste sihipärasele kõrvaldamisele ning seaduslikkuse rangele järgimisele ELi rahastatavate programmide rakendamisel ja EL eelarve kaitsmisel
  .

Motivatsioon

Õigusriigi toimimine tuleb tagada õiguspäraste vahenditega. Tõendamiskoormis selle olemasoleval kujul on üks olulisemaid seaduslikkuse aluspõhimõtteid. Selle muutmine või ümberpööramine looks äärmiselt ohtliku pretsedendi, mis omakorda kõigutaks õigusriikluse aluseid.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 72 |
| --- | --- |
| Vastu: | 141 |
| Erapooletud: | 18 |

Poolt:

72

Vastu:

141

Erapooletud:

18

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/34

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kuidas panustavad kindlaks määratud tööstusökosüsteemid ELi strateegilisse autonoomiasse ja eurooplaste heaollu?“

(ettevalmistav arvamus)

(2022/C 194/06)

| Raportöör: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Raportöör:

Sandra PARTHIE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 244/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

244/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Selleks et Euroopa majandus jääks ülemaailmselt konkurentsivõimeliseks, peavad paljude sektorite ettevõtted kohanema uute ülemaailmsete konkurentidega, uuendama ärimudeleid ja hindama ümber tarneahelaid. Sellest tulenevad muutused on struktuursed ja mõnikord isegi häirivad mitte ainult ettevõtete, vaid ka inimeste ja nende töötingimuste jaoks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab põhimõtet, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta, ning kutsub üles pidama kõigi asjaomaste osalejatega dialoogi nende struktuursete muutuste juhtimise üle. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Avatus kaubandusele, investeeringutele ja muudele rahvusvahelise koostöö vormidele on ELi tugevus ning majanduskasvu ja heaolu allikas. Komitee toetab ELi püüdlusi võtta suurem vastutus oma julgeoleku eest, vähendada ühepoolseid sõltuvusi kriitilise tähtsusega valdkondades ning tugevdada oma suutlikkust seada ja rakendada oma prioriteete, liikudes majandusliku konkurentsivõime ja suurema vastupanuvõime poole. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Protektsionismi kaldumata on vaja tegutseda ELi tasandil õigusaktide ja standardite kehtestamise kaudu, et vähendada strateegilise või struktuurse nappuse ohtu, mitmekesistada, kaitsta intellektuaalomandit ning tagada reeglitel põhinev ja aus konkurents nii liikmesriikide vahel kui ka ülemaailmsete partneritega. Oma riikidevahelistes ja ülemaailmsetes liitudes peab EL suutma kõigis väärtus- ja tarneahelates tuvastada inimõiguste, põhivabaduste ning nii inimeste kui ka keskkonna tervise ja ohutuse nõuete rikkumisi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab ELil oma tootmisbaasi tugevdamiseks suurendada kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile ja muid seonduvaid rahastamisvahendeid, nagu piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute instrument, (1) et viia EL vähemalt samale tasemele teiste maailma piirkondadega ja võimaldada hädavajalikku innovatsiooni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lisaks soovitab komitee kohandada oskuste tegevuskava tööturu tulevaste vajadustega. Tööstusökosüsteemidel põhinev käsitus peaks suurendama ka ELi kodanike heaolu seoses kvaliteetsete töökohtade, töötasu ja juurdepääsuga elukestvale õppele. Sellega seoses rõhutab komitee oma toetust ELi oskuste paktile, mis on väga oluline Euroopa kodanikele pikaajaliste tööväljavaadete tagamiseks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et on oluline saavutada ELi majanduse tõeline ülespoole suunatud lähenemine, eriti tootlikkuse, sotsiaalsete standardite, töötervishoiu ja tööohutuse ning keskkonnahoidliku tootmise osas. Euroopa ühtse turu konkurentsivõime sõltub suuresti kõikide riikide majandusliku potentsiaali ärakasutamisest ja selle arendamisest, kuid majandus on riigiti ikka veel väga erineval tasemel ja seega on vajalik erinev ja sihipärane poliitika. Eesmärk peaks olema kaotada majanduslik ebavõrdsus liikmesriikide vahel. Väga olulised on investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning uutesse tehnoloogiatesse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõustub OECD hinnanguga, et tasakaalustatud ülevaate saamiseks heaolu kohta vajame kõikehõlmavaid statistikakokkuvõtteid, mis kajastavad mitmesuguseid inimeste jaoks olulisi aspekte, nagu sissetulek, tervishoid, sotsiaalsed sidemed, ohutus ja keskkond. Peame vaatama riiklikest keskmistest kaugemale, et lisaks teadmistele sellest, kas elu läheb paremaks, saaksime ka teada, kelle jaoks ta paremaks läheb. Samuti peame lisaks praeguse heaolu mõõtmisele mõõtma ka ressursse, mis saavad seda toetada tulevikus. Majandusanalüüsi tulemustest hoolimata võivad struktuursed muutused tunduda inimestele hirmutavad. Populistlike parteide valimisedu kogu ELis ja samuti Brexiti hääletuse tulemus ilmestavad asjaolu, et valijad tunnevad, et globaliseerumine on neilt võtnud hääleõiguse ja kontrolli oma eluga seotud otsuste üle. Seda tunnet ei ole võimalik statistika abil leevendada. Poliitikakujundajad peavad palju rohkem kaasama sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone sotsiaalsete raskustega seotud mureküsimuste käsitlemisse ja hirmude leevendamisse ning kohapealsete lahenduste väljatöötamisse ja rakendamisse. Komitee toetab avatumat ning kaasavat ja kestlikku äriühingu üldjuhtimist, mis hõlmab töötajate teavitamist, nendega konsulteerimist ja nende osalemist ettevõtte tasandil. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Arvamuse taust, sealhulgas asjaomane seadusandlik ettepanek

| 2.1. | Komitee juhib tähelepanu Euroopa Ülemkogu 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldustele, mille kohaselt on strateegilise autonoomia mõiste siseturu, tööstuspoliitika ja digisektori keskne osa. Samuti rõhutab komitee konkurentsivõime nõukogu 13. novembri 2020. aasta järeldusi, milles märgitakse, et see hõlmab strateegiliste sõltuvuste tuvastamist ja vähendamist ning vastupanuvõime suurendamist kõige tundlikumates tööstusökosüsteemides ja konkreetsetes valdkondades, nagu tervishoid, kaitsetööstus, kosmosevaldkond, digivaldkond, energeetika, liikuvussektor ja kriitilise tähtsusega toorained. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Avatud strateegilise autonoomia eesmärk on stabiilsus, Euroopa standardite levitamine ja ELi väärtuste edendamine. Need kajastuvad mitmes hiljutises algatuses, näiteks 2020. aasta veebruari teatis „Euroopa digituleviku kujundamine“, 2020. aasta märtsis vastu võetud teatis välismaiste otseinvesteeringute kohta (välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus), 2019. aastal vastu võetud ja 2020. aasta oktoobrist alates täielikult toimiv ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanism, 2020. aasta novembri andmestrateegia, 2021. aasta veebruaris koostatud kaubanduspoliitika läbivaatamise dokument „Avatud strateegiline autonoomia“ ning käimasolev töö sunnimeetmete vastast vahenditega. Lisaks on 2021. aasta juulis esitatud ettepanek võtta vastu määrus piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohta üks näide ELis kasvavast keskkonnaalasest teadlikkusest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2000. aasta Lissaboni strateegia eesmärk oli muuta EL teadmistepõhiseks majanduseks ja ühiskonnaks. Sellega kehtestati mõõdetavad näitajad ja tugevdati vajadust toetada inimesi elukestvas õppes. Oskuste pakt on hariduse, eksperditeadmiste ja oskusteabe seisukohast väga oluline, sest mõned tööstussektorid seisavad kaksikülemineku raames silmitsi suurte muutustega. Nii nagu on käsitletud oskustealase valdkondliku koostöö kavas, on peamised sidusrühmad, nagu ettevõtjad, ametiühingud, teadus-, haridus- ja koolitusasutused ning avaliku sektori asutused, valdkondlike oskuste vajadustega tegelemisel hädavajalikud osalejad. Komitee kiidab Euroopa Komisjoni ja valdkondlike partnerite, nagu valdkondlike oskuste nõukogu ja Euroopa valdkondlike oskuste ühenduste tööd, mille eesmärk on kaotada tööstuses nõutavate oskuste ja hariduses omandatavate oskuste üksteisele mittevastavus (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee juhib tähelepanu ka komisjoni tööle kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime valdkonnas, (3) mille eesmärk on juhtida liikumist suurema kestlikkuse ja julgeoleku suunas, ning sellega seotud komitee arvamusele, (4) samuti komitee hinnangutele mitmete tööstusökosüsteemide ja sektorite kohta (5). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | EL põhineb avatud majandusmudelil: ELi osakaal maailma impordis on 14 % ja ekspordis 16 %. Komitee toetab seisukohta, et Euroopa tööstuspoliitika peab leidma viisid ja vahendid ühepoolse teistest sõltumise vähendamiseks strateegilistes valdkondades, näiteks tehnoloogias, toidutööstuses ja tervishoius. Tööstuspoliitika, millel on tugev tööstusliku tootmise baas, peaks suutma takistada häirete võimalikku negatiivset mõju. Varustuskindlust võib saavutada ka partnerlussuhete kaudu sarnaseid seisukohti jagavate riikidega. Näiteks ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu eesmärk on selliste partnerluste loomine. Komitee toetab ka ELi püüdlusi võtta enda kaitsmiseks kaubanduse asümmeetria eest kasutusele ja parandada kaubanduse kaitsemeetmeid, nagu ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanism, (6) ELi rahvusvaheliste hangete instrument (7) ja ühtsel turul välisriigi subsiidiumide moonutava mõju kõrvaldamist käsitlev määrus, mille kohta Euroopa Komisjon tegi ettepaneku 2021. aasta mais (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisjoni koostatud strateegiliste sõltuvuste alt-üles analüüs näitab, et kõige tundlikumate ökosüsteemide sõltuvused moodustavad vaid 0,6 % ELi imporditud kaupade väärtusest. Seega on paljud väärtusahelad pandeemia ajal üles näidanud märkimisväärset vastupanuvõimet. Komitee toetab kindlalt komisjoni tööd strateegiliste sõltuvuste ja suutlikkuse kindlaks määramisel. Analüüs näitab ka seda, et ELi imporditavast 5 200 tootest 137 kuulub tundlikesse ökosüsteemidesse, millest EL on väga sõltuv – peamiselt energiamahukates tööstusharudes (nt toorained) ja tervishoiu ökosüsteemides (nt ravimite toimeained). Samuti on nende seas tooteid, mis on olulised rohe- ja digipöörde toetamiseks. 52 % neist toodetest, millest EL sõltub, imporditakse Hiinast. 34 toodet on potentsiaalselt tundlikumad seepärast, et võimalus nende edasiseks mitmekesistamiseks ja asendamiseks ELi toodanguga on väike. Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamiseks on vaja jõulist säästva energia ja digitehnoloogia poliitikat. Komitee rõhutab, et Euroopa digitervishoius ja taastuvenergias osalejad on maailma liidrite hulgas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Avatud strateegilist autonoomiat iseloomustab Euroopa siseturul tootmisvõimsuse olemasolu tulevikku suunatud sektorites, eriti suure väärtusega kaupade puhul, kus on oluline säilitada ELi tehnoloogiline ja innovatsioonipotentsiaal. Näiteks selgub komisjoni hinnangust, et Euroopa turuosa maailmaturul on robootikas 33 %, manussüsteemides 30 %, autotööstuse pooljuhtides 55 %, pooljuhtseadmetes 20 % ja fotoonikakomponentides 20 % (9). Strateegiline autonoomia hõlmab kaubanduse kaitsevahendeid kasvava rahvusvahelise konkurentsi ja ebaseadusliku konkurentsi kontekstis. ELi tööstuspoliitika käib seega käsikäes tugeva kaubandus- ja konkurentsipoliitikaga. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab, et avatud strateegilise autonoomia suurendamine tähendab ühtse turu vastupanuvõime tugevdamist, investeerimist ELi enda pädevusse, tehnoloogilisse võimekusse ning teadus- ja arendustegevuse ressurssidesse, tootmis- ja tarneahelate mitmekesistamist, digitaalse suveräänsuse tagamist, strateegiliste varude loomise tagamist, investeeringute ja tootmise edendamist ja ligimeelitamist Euroopas, parandades ettevõtete tegutsemistingimusi, alternatiivsete lahenduste ja ringmajanduse mudelite uurimist ning laialdase tööstuskoostöö edendamist kõigis liikmesriikides, pidades silmas tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamise eesmärki, nagu sätestas konkurentsivõime nõukogu 2020. aasta novembris. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ühtne turg on Euroopa suurim vara ja komisjon peaks jätkuvalt suunama oma jõupingutused selle vastupanuvõime suurendamisse, rakendades ja jõustades õigusnorme ning kõrvaldades tõkkeid Euroopa uuendusliku, jõuka ja tulevikku suunatud majanduse saavutamise teelt. Tugev koduturg on eeltingimus selleks, et Euroopa ettevõtted saaksid tekkida, areneda, jõudsalt tegutseda ja vältida tulevasi häireid, näiteks ühtse turu erakorraliste meetmete paketi abil. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee rõhutab oma arvamuses „Rohelise kokkuleppeni ei saa jõuda ilma sotsiaalse kokkuleppeta tugeva ja tulevikku suunatud sotsiaaldialoogi ning osaluspõhise ja kestliku äriühingu üldjuhtimise tähtsust. Komitee toetab ka asjaolu, et töötajaid teavitatakse ja nendega konsulteeritakse ning edendatakse töötajate osalemist ettevõtte tasandil, et soodustada innovatsiooni töökohal (10). 2020. aasta detsembri resolutsioonis äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta väljendas Euroopa Parlament heameelt komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv ja töötada välja mittefinantsaruandluse standardid (11). Äriühingu kestliku üldjuhtimise põhimõtete järgimine on oluline viis edendada Euroopa väärtusi välismaal ja annab Euroopa ettevõtetele konkurentsieelise. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ELi liikmesriikide ja piirkondade sotsiaal-majanduslik olukord on endiselt väga erinev, ning seepärast on tähtis tagada, et eri ökosüsteemide haldusprotsesse silmas pidades töötatakse välja konkreetsed piirkondlikud üleminekuteed, toetades muu hulgas juurdepääsu uutele turgudele, eelkõige VKEde jaoks, ja kestlikke väärtusahelaid. Komitee toetab selliseid juhtimismeetodeid nagu piirkondlikud ümberkujundamise komisjonid või ümberkujundamiskeskused, mis koostöös kohalike ja piirkondlike majanduselus osalejatega määravad eesseisvate majanduslike muutuste jaoks kindlaks konkreetsed kohalikud ja piirkondlikud lahendused. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seoses ELi liikmesriikide vahelise tööstuskoostöö parandamisega tunnustab komitee komisjoni analüütilist tööd 14 tööstusökosüsteemi kindlaks määramisel ja kirjeldamisel. Selline analüüs peegeldab USA ja Hiina sarnast tegevust. Nad jagunevad kahte kategooriasse: ökosüsteem, mis on määratletud kui konkreetsesse tegevusvaldkonda kuuluvate klastrite võrgustik, ja piirkondlik ökosüsteem, mis vaatleb majandustegevuses osalejate koostoimet konkreetses piirkonnas. Üheskoos pakuvad nad interaktiivset platvormi, et optimeerida ametiasutuste ja sidusrühmade koostööd ning hõlbustada osalejatevahelist suhtlust. Komitee hinnangul annab see ettevõtjatele tõelist lisaväärtust, andes neile võimaluse väljendada mingit teatavat vajakajäämist kogu ökosüsteemile, mis saab seejärel sellele reageerida. Mida sügavam ja tihedam on ökosüsteem, seda kasulikum on see kõigile osalejatele ja seda suurem on selle antav lisaväärtus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EL ja selle liikmesriigid keskenduvad ELi tasandil avalik-õiguslikele tippteaduse programmidele. Samuti on teadus- ja innovatsioonieelarved kantud üle riigi tasandilt ELi tasandile ja on suuremad kui kunagi varem, kuigi veel allpool strateegiliste konkurentide, näiteks Hiina taset. Üliambitsioonikate programmide neljas voor on suunatud ELi ülemaailmse juhtpositsiooni saavutamisele teaduse ja innovatsiooni valdkonnas. See peaks hõlmama programme „Large Enterprise AI-Models“ (tehisintellekti mudelid suurettevõtetele) ja „Common Industrial Dataspaces“ (ühised tööstuslikud andmeruumid) ning kujunemisjärgus keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid. Samuti peaks see tugevdama teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, et luua kriitilise tähtsusega toorainetele sünteetilisi aseaineid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Euroopa Liidus tehtud kulutused teadus- ja arendustegevusele moodustasid 2019. aastal 2 % SKPst. Võrdluseks: Hiina kulutas 2019. aastal teadus- ja arendustegevusele 2 % SKPst ja USA 3 % SKPst. Komitee soovitab ELil oma tootmisbaasi tugevdamiseks suurendada kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning taunib asjaolu, et kui välja arvata avaliku sektori põhiinvesteeringud teadusesse ja innovatsiooni ning tugevad erakonglomeraadid kliimamuutuste leevendamise ja tervishoiutööstuse valdkonnas, ei ole ELi innovatsiooni ökosüsteemid piisavalt edukad (12). Kuigi tõhus konkurents ELis on ettevõtetele suurepärane stiimul innovatsiooniks, tuleks neid siiski paremini toetada, kasutades täielikult muid ELi tasandi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamisvahendeid, et viia EL vähemalt samale tasemele teiste maailma piirkondadega ja võimaldada hädavajalikku innovatsiooni. Praegu on ELi investeeringute peamine eesmärk toetada riigisiseseid, st liikmesriikide huve, mitte otsida üleeuroopalisi lähenemisviise ja lahendusi, luues ja kasutades paremaid ja tihedamaid sidemeid majandustegevuses osalejate vahel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee toetab kindlalt üleskutseid tugevdada ökosüsteeme ja väärtusahelaid ning tagada nende vahel koostöö ning on seisukohal, et need tuleks siduda rohe- ja digiüleminekuga, et parandada eurooplaste heaolu. Üleminekujuhised lisavad väärtust, pakkudes välja poliitikameetmete sisulise järjekorra ja suurendades prognoositavust, mis on oluline ettevõtete jaoks ja kodanike heaolu tagamiseks, näiteks seoses oskuste arendamisega. Sellega seoses tõstab komitee esile sidusrühmakeskseid majandusmudeleid, mille peamine liikumapanev jõud on kliimamuutuste leevendamine ja keskkonna hävitamise peatamine, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles neid mudeleid oma poliitika kujundamisel ja mõjuhinnangutes rohkem kasutama. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Investeeringud selliste vastupidavamate ja kestlikumate väärtusahelate loomiseks, mis annavad juurdepääsu olulistele teenustele ja kaupadele, peavad andma tulemusi nii majanduskasvu kui ka heaolu seisukohast. Tuleks kehtestada valdkondlikud tegevuskavad, mis on seotud olemasolevate peamiste majandusjõudude algatustega ja tugevdavad Euroopa majandusrühmi, sealhulgas VKEsid. See peaks hõlmama institutsioonilist toetust, et võimaldada neil väärtusahelaid paremini kontrollida ja kriise ennetada, rakendades stressiteste või riskihindamisi, et vältida toodete nappust. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Õigete strateegiliste väärtusahelate, tarneahelate ja klastrite kindlaks määramine on väga tähtis. Edendades üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte ja luues tööstusliite elektrisõidukite akude, kõrgjõudlusega andmetöötluse, mikroelektroonika, ühendatud, keskkonnasäästlike ja autonoomsete sõidukite, nutitervishoiu, vähese CO2 heitega tööstuse, vesinikutehnoloogiate ja -süsteemide, tööstusliku asjade interneti ja küberjulgeoleku valdkonnas, on komisjon teinud selgeks, milliseid valdkondi tuleks prioriteetsena arendada ja millel on tõeline lisaväärtus ELile. Koos Euroopa huvide kaitsmisega Euroopas välja töötatud standardite valdkonnas ning Euroopa intellektuaalomandi kaitsmisega moodustab see tugeva aluse sidusale tööstus- ja majanduspoliitikale. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | See ei ole ainult eesmärk omaette, vaid peab aitama säilitada eurooplaste heaolu, luues kvaliteetseid töökohti tulevikku suunatud sektorites ja edendades samal ajal kaksiküleminekut. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada õigeid näitajaid ja mõõdikuid. Komitee leiab, et „heaolu“ on statistilise ja mõõtmiskontseptsioonina läbi teinud suure arengu, muutudes poliitikakujundajate otsuste suunamisel nn kompassiks. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee nõustub OECDga, mis määratleb heaolumajandust kui majandust, mis:






  1) | laiendab inimeste võimalusi sotsiaalseks ülesliikuvuseks ja oma elu parandamiseks nende jaoks kõige tähtsamates aspektides; |
| --- | --- | --- |

3.15.

1)

laiendab inimeste võimalusi sotsiaalseks ülesliikuvuseks ja oma elu parandamiseks nende jaoks kõige tähtsamates aspektides;

| 2) | tagab, et need võimalused toovad heaoluga seotud tulemusi kaasa kõikide elanikkonnarühmade jaoks, kaasa arvatud skaala alumises osas; |
| --- | --- |

2)

tagab, et need võimalused toovad heaoluga seotud tulemusi kaasa kõikide elanikkonnarühmade jaoks, kaasa arvatud skaala alumises osas;

| 3) | vähendab ebavõrdsust; |
| --- | --- |

3)

vähendab ebavõrdsust;

| 4) | edendab keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust. |
| --- | --- |

4)

edendab keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en.

1

(2)  „Blueprint for Sectoral Cooperation on Skills. Responding to skills mismatches at sectoral level. A key action of the New Skills Agenda for Europe“.

2

(3)  „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“, COM(2020) 474.

3

(4)  ELT C 220, 9.6. 2021, lk 118..

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmised arvamused: arvamus „ELi liikuvusstrateegia ja ELi tööstuse väärtusahelad: ökosüsteemide lähenemisviis autotööstuses“ (ELT C 105, 4.3.2022,lk 26); täiendav arvamus „Uue tööstusstrateegia ajakohastamine – mõju tervishoiu tööstuslikule ökosüsteemile“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 152); arvamus „Struktuuriliste ja valdkondlike muutuste ennetamine ning tööstuskultuuri ümberkujundamine – taastumise ja vastupidavuse uued piirid Euroopa eri osades“ (koostamisel); arvamus „Patareide ja akude säästvuse nõuded ELis“ (ELT C 220, 9.6.2021, lk 128); arvamus „Euroopa klaasitööstus ristteel: tööstuse keskkonnahoidlikumaks ja energiatõhusamaks muutmine, suurendades konkurentsivõimet ja säilitades kvaliteetsed töökohad“ (ELT C 105, 4.3.2022,lk18).

5

(6)  Euroopa Komisjon, „ELi välismaiste investeeringute taustauuringumehhanism täielikult kasutusvalmis“, 9. oktoober 2020.

6

(7)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „EU international procurement instrument“, oktoober 2021.

7

(8)  Euroopa Komisjon, „Euroopa Komisjon teeb ühtsel turul välisriigi subsiidiumide moonutava mõju kõrvaldamiseks ettepaneku uue määruse kohta“, 5. mai 2021.

8

(9)  Euroopa Komisjon, „Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel. Uus ELi tööstuspoliitika strateegia“ (COM(2017) 479 final).

9

(10)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23

10

(11)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta (2020/2137(INI).

11

(12)  Teadusuuringute Ühiskeskuse teadus- ja poliitikaaruanne „Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond“, 2021.

12

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete arendamisel“

(ettevalmistav arvamus)

(2022/C 194/07)

| Raportöör: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Marie-Pierre LE BRETON |

Raportöör:

Giuseppe GUERINI

Kaasraportöör:

Marie-Pierre LE BRETON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 231/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

231/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt ELi nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa otsuse üle ning majandus- ja rahandusministeeriumi ja Prantsuse valitsuse konkreetse kohustuse üle toetada sotsiaalmajanduse tegevuskava elluviimist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et on oluline arendada välja uuenduslikke rahastamisvahendeid, millel on positiivne sotsiaalne mõju, eelkõige sotsiaalsete organisatsioonide tegevuse kaudu, aga ka kõigi ettevõtjate kaasamise kaudu, kes soovivad saavutada positiivset sotsiaalset mõju. Seepärast hindab ja toetab komitee Euroopa Komisjoni poolt 9. detsembril 2021 esitatud sotsiaalmajanduse tegevuskava sätteid, eriti ettepanekut soodustada Euroopas sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeerimise turgude loomist, toetades uute vahendite loomist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et sotsiaalmajanduse ja kogukonna tunnustamine ühena Euroopa tööstusstrateegia 14 ökosüsteemist on kooskõlas sotsiaalse mõjuga investeeringute edendamisega, ning väljendab heameelt selle tunnustamise üle. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab oluliseks võtta kasutusele ja toetada investeerimisvorme, mille eesmärk on saavutada sotsiaalset mõju, luua kvaliteetseid töökohti ning meelitada ligi erainvestoreid ja uut kapitali, kuid soovitab suunata need investeeringud nii, et need avaldaksid täiendavat ja mitmekordistavat mõju ega asendaks kunagi avaliku sektori sotsiaalkulutusi põhihüvedele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee pooldab i) sotsiaalse mõju hindamise vahendite ja näitajate väljatöötamist projektipõhiselt, tagades seega sotsiaalmajanduse organisatsioonide eripära austamise, ning ii) sotsiaalse mõju Euroopa määratluse väljatöötamist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab kavandada sotsiaalse mõju saavutamiseks tehtavad investeeringud selliselt, et saavutada tasakaal sotsiaalse mõju (investeeringutest tulenevad positiivsed muutused), (investori jaoks vastutustundliku ja jätkusuutliku) tasuvuse ja sotsiaalsete ettevõtete riskitaseme vahel, ergutades sotsiaalse ettevõtluse tugevdamist investeeritud kapitali uue sissevoolu kaudu, parandades läbipaistvuse ja sotsiaalse vastutuse standardeid ning parandades sotsiaalse mõjuga ettevõtete ja sotsiaalmajanduse kaasamist Euroopa majandussüsteemi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee hindab Euroopa Komisjoni poolt viimastel aastatel rakendatud algatusi, eelkõige neid, mis on seotud Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmiga, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et programmile InvestEU on Euroopa sotsiaalse taristu tugevdamiseks ette nähtud spetsiaalsed assigneeringud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Selleks et julgustada liikmesriike ja komisjoni andma neile algatustele uut hoogu, peab komitee oluliseks korrapäraseid analüüse, et tagada erinevate innovatsioonisüsteemide põhjalik kaardistamine, et toetada liikmesriikides sotsiaalse mõju rahastamist eesmärgiga luua ühine teadmistebaas ja edendada parimate tavade vahetamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab hädavajalikuks luua Euroopa tasandil spetsiaalne organ sotsiaalse mõju eesmärkide saavutamisele suunatud algatuste poliitiliseks suunamiseks ja tehniliseks järelevalveks sotsiaalmajanduse ja ettevõtete uuendusliku rahastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee on juba aastaid rõhutanud, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid peaksid tugevdama sotsiaalmajanduse rolli Euroopa kontekstis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hiljutises arvamuses ECO/533 (1) soovitas komitee, et kapitaliturgude liidus võetaks täielikult arvesse sotsiaalse mõjuga investeeringute erinevaid vorme, eelkõige sotsiaalmajanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viimase kümne aasta jooksul on teadlikkuse suurendamine sotsiaalsete organisatsioonide rollist ja selle tunnustamine toonud kaasa üha suurema rõhuasetuse sotsiaalse mõjuga investeeringutele, mis peaksid veelgi suurendama sotsiaalsete ettevõtete juba olemasolevat potentsiaali vastutustundliku ja kestliku innovatsiooni ning töökohtade loomise valdkonnas (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa vajab üha enam kaasavat ja vastutustundlikku rahastamist ning Euroopa Liit peaks võtma endale kohustuse kehtestada meetmed ja suunised institutsioonidele, ettevõtetele, rahastutele, ülikoolidele, teaduskeskustele, sotsiaalmajanduses osalejatele ja kohalikele kogukondadele selle kohta, kuidas kaasavama ja jätkusuutlikuma majanduse arendamise eestvedajatena laiendada sotsiaalse ettevõtluse potentsiaali ja mõjutada rahastamist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Paljud sotsiaalmajanduse organisatsioonid pakuvad olulisi teenuseid, millest sõltuvad eelkõige ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmad. Tegemist on sotsiaal-, tervishoiu-, hooldus- ja haridusteenustega ning üldiselt kõigi teenustega, mida on vaja, et kindlustada haavatavatele inimestele väärikas elu, tagades eelkõige asjakohased töötingimused. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Seepärast tuleb sotsiaalseid investeeringuid suunata selliselt, et need tooksid avaliku sektori poliitikas kaasa täiendavaid ja mitmekordistavaid mõjusid, vältides samas seda, et sotsiaalse mõjuga investeeringud asendaksid avaliku sektori vahendeid, eelkõige ettevõtjatele, kes sõltuvad haavatavatele inimestele suunatud sotsiaalpoliitikast. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandeemia on seadnud meid silmitsi sotsiaalsete probleemidega, mis takistavad meil saavutamast kestliku ülemineku ambitsioonikaid eesmärke (vaesus ja ebavõrdsus, raskused rändajate integreerimisel, puudujäägid puuetega inimeste kaasamises ning haavatavatele peredele ja noortele kättesaamatud eluasemed). Seetõttu on aeg toetada majanduskasvu mudelit ja ärisüsteemi, mis suudab edendada sotsiaalseid eesmärke. Sealjuures tuleb seada prioriteediks kvaliteetsete töökohtade edendamine. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Uuenduslike rahastamisvahendite määratlus

| 3.1. | Arvestades, et komitee nõustub sotsiaalmajanduse tegevuskava sätetega, mis käsitlevad vajadust võtta kasutusele uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtete arendamiseks, peab komitee väga oluliseks rõhutada, et need rahastamisvahendid hõlmavad mitmesuguseid investeeringuid, mis põhinevad eeldusel, et erakapital saab tahtlikult kaasa aidata positiivse sotsiaalse mõju loomisele, mida tuleks alati pidada prioriteediks, luues samal ajal majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nende vahendite eripära seisneb seega just investori kavatsuses, saavutada sotsiaalseid eesmärke, luues ühiseid varasid ja ühiseid väärtusi, tagades ühtlasi tasakaalustatud majandusliku tulu, mis on suuresti pühendatud sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aktiivsed osalejad, kes neid uuenduslikke vahendeid edendavad ja loovad, võivad olla ettevõtjad, organisatsioonid ja fondid, kes töötavad eesmärgiga saavutada mõõdetav sotsiaalne mõju, mis on kooskõlas majanduslike tagajärgedega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sotsiaalse mõjuga investeeringuid peavad iseloomustama järgmised elemendid:






  — | selge ja tahtlik keskendumine positiivse sotsiaalse mõju loomisele; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

selge ja tahtlik keskendumine positiivse sotsiaalse mõju loomisele;

| — | selliste ettevõtete toetamine, mis on selgelt määratletud sotsiaalsete ettevõtetena, tuginedes üldtunnustatud määratlustele ja objektiivsetele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

selliste ettevõtete toetamine, mis on selgelt määratletud sotsiaalsete ettevõtetena, tuginedes üldtunnustatud määratlustele ja objektiivsetele kriteeriumidele;

| — | ootuste kindlaksmääramine õiglase, kestliku ja läbipaistva tulu saavutamiseks isegi siis, kui see võib olla turu keskmisest madalam; |
| --- | --- |

—

ootuste kindlaksmääramine õiglase, kestliku ja läbipaistva tulu saavutamiseks isegi siis, kui see võib olla turu keskmisest madalam;

| — | soov osa varadest uuesti investeerida, et toetada muid sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks tehtavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

—

soov osa varadest uuesti investeerida, et toetada muid sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks tehtavaid investeeringuid;

| — | mõõdetav mõju, mis on oluline, et tagada läbipaistvus ja piisavad teadmised investeeringute sihtidest ja eesmärkidest; |
| --- | --- |

—

mõõdetav mõju, mis on oluline, et tagada läbipaistvus ja piisavad teadmised investeeringute sihtidest ja eesmärkidest;

| — | kui investeeringud on suunatud sotsiaalsetesse ettevõtetesse, peaks prioriteet olema kooskõlas seadusjärgsete põhimõtete ja väärtustega. |
| --- | --- |

—

kui investeeringud on suunatud sotsiaalsetesse ettevõtetesse, peaks prioriteet olema kooskõlas seadusjärgsete põhimõtete ja väärtustega.

| 3.5. | Sotsiaalse mõjuga investeeringutega tuleks eelkõige toetada innovatsiooni ja kogukonna arendamisega tegelevaid ettevõtjaid, kes muidu ei suudaks areneda, kuid kes mõnikord tagavad ka elanikele piisava tasemega teenuste osutamise. Need peaksid suutma luua kaasavat majanduskasvu hoogustava potentsiaalse tõukejõu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Investeeringud ettevõtetesse ja organisatsioonidesse, mille eesmärk on avaldada sotsiaalset mõju, võivad parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust sotsiaal-, haridus-, tervishoiu- ja kultuuri edendamise teenuste osas ning toetada tööhõivet investorite suurema osaluse kaudu, et edendada ettevõtluse ökosüsteemi, milles on ühendatud jätkusuutlikkus ja sotsiaalne vastutus. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Sotsiaalsete ettevõtete määratlemise keeruline küsimus

| 4.1. | Kuigi üha enam keskendutakse sotsiaalsete ettevõtete ja uuenduslike rahastamisvahendite – mis suudavad nende rolli paremini toetada – analüüsile ja teadmistele, tuleb siiski ületada mitmed takistused, et tagada sotsiaalsete ettevõtete kõrval eksisteeriks sama innovaatiline, vastutustundlik ja jätkusuutlik rahastamise ökosüsteem, mis võimaldaks tõepoolest välja töötada tõelise ja konkreetse Euroopa majandusmudeli, millest saavad kasu kodanikud ja ettevõtjad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Paljud sotsiaalsed organisatsioonid on seoses täieliku juurdepääsuga uuenduslikele rahastamisvahenditele, nagu osalemine börsivälistes investeerimisfondides, kvaasiomakapitalis, aga ka tagatud ja pikaajalistes laenudes, samuti solidaarsusrahastamise kasutamine osana sotsiaalsete ettevõtete töötajate säästmiskavadest, vastamisi takistustega, mille puhul võime välja tuua järgmised neli valdkonda, kus tuleb tegeleda vajakajäämistega:






  — | kõrvaldada teabe puudujäägid ja parandada krediidiriski kaitse andjate teadlikkust ja õiguslikke määratlusi ning tunnustada nende majandusliku olemuse eripära; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

kõrvaldada teabe puudujäägid ja parandada krediidiriski kaitse andjate teadlikkust ja õiguslikke määratlusi ning tunnustada nende majandusliku olemuse eripära;

| — | parandada finantssektori osalejate oskusi sotsiaalsete organisatsioonide toimimise hindamisel rahalisest aspektist; |
| --- | --- |

—

parandada finantssektori osalejate oskusi sotsiaalsete organisatsioonide toimimise hindamisel rahalisest aspektist;

| — | toetada sotsiaalsetele organisatsioonidele pakutavat koolitust, et parandada nende majanduslikku pädevust ja finantskirjaoskust; |
| --- | --- |

—

toetada sotsiaalsetele organisatsioonidele pakutavat koolitust, et parandada nende majanduslikku pädevust ja finantskirjaoskust;

| — | arendada sotsiaalsete organisatsioonide teavet, mis võimaldaks neil rahastamisvahendeid kasutada ja seega vähendada kasutamata jätmise määra. |
| --- | --- |

—

arendada sotsiaalsete organisatsioonide teavet, mis võimaldaks neil rahastamisvahendeid kasutada ja seega vähendada kasutamata jätmise määra.

| 4.3. | Seoses esimese punktiga loodab komitee, et sotsiaalmajanduse tegevuskava annab võimaluse julgustada Euroopa institutsioone ja liikmesriike välja töötama määratlust, mis kehtiks nii avaliku sektori kui ka finantseerimisasutuste jaoks Euroopa Liidus. Seda on üha rohkem vaja, et tagada täielik juurdepääs kapitaliturule, sealhulgas mitterahaliste toetusmeetmete kaudu, mis keskenduvad sotsiaalse mõjuga investeeringutes osalejate suutlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sellega seoses on komitee seisukohal, et inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiva kapitaliturgude liidu tegevuskavas tuleks rohkem tähelepanu pöörata ka sotsiaalse mõjuga investeeringute ligimeelitamisele Euroopas (3). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mis puudutab uuenduslike sotsiaalsete investeeringute hindamise suutlikkuse parandamist, siis usume, et finantsettevõtjad määravad sotsiaalmajanduse organisatsioonidele liiga paljudel juhtudel kõrge riskitaseme lihtsalt seetõttu, et nad rakendavad tavaliselt teistsuguste ettevõtete puhul kasutatavaid hindamisvahendeid, tekitades väärklassifitseerimise, milles kiputakse alahindama sotsiaalmajandusele eripärasemaid mõõtmeid, nagu sotsiaalne ja inimkapital, maine, sotsiaalne funktsioon, sotsiaalne konsensus, rõhuasetus ühist huvi pakkuvatele eesmärkidele ja võime luua ühiseid hüvesid. Seda võib kirjeldada kui vahenditele ülemäärase tähtsuse omistamist seetõttu, et puuduvad vahendid eesmärgi mõõtmiseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sotsiaalsed organisatsioonid seavad oma tegevuses esikohale sotsiaalsete, haridus- ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise. Need sotsiaalsed eesmärgid peavad olema täielikult kooskõlas majanduslike ja finantsnõuetega, mis on üks nende organisatsioonide jätkusuutlikkuse hoobasid, kuid eeldab toetust töötajate koolitamisele ja oskustele majandus- ja finantsküsimustes. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Uuenduslikud rahastamisvahendid ja sotsiaalne taksonoomia

| 5.1. | Viimase kümne aasta jooksul on sotsiaalsetele ettevõtetele suunatud rahastamisvahendid märkimisväärselt arenenud, (4) kuid arenguruumi on veelgi, et paremini reageerida sotsiaalsete ettevõtete vajadustele ja toetada nende laienemist siseturul. Komitee peab oluliseks, et nende laiendamisega kaasneks hindamiskultuuri arendamine kõigis organisatsioonides ning sotsiaalmajandusele omaste hindamisvahendite loomine, eelkõige akadeemiliste ringkondade poolt. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Euroopa Komisjon korraldas 12. juunist27. augustini 2021 konsultatsiooni sotsiaal- ja keskkonnataksonoomia teemal. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu vajadusele vältida konkurentsi või veelgi tõsisema konflikti tekkimist keskkonnaalase ja sotsiaalse taksonoomia vahel. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ühtse taksonoomiamudeli (sotsiaalne ja keskkonnaalane) väljatöötamine on optimaalne lahendus just sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide tiheda seose tõttu, kuid teostatavuse ja paindlikkuse tagamiseks ei tohiks see tekitada ettevõtjatele suurt koormust. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sotsiaalsed ettevõtted on peamiselt seotud kohalike kogukondadega, kus on ülekaalus osalusmõõde, ning neid iseloomustab nende sotsiaalse pühendumusnäiteks töökohtade loomine, töökohtade toetamine ja säilitamine, õiglane töötasu ja ametialane võrdõiguslikkus. See on seletatav ka asjaoluga, et sotsiaalsetel ettevõtetel on enamasti demokraatia, avatuse ja läbipaistvuse kriteeriumidel põhinev kaasav juhtimisstruktuur. Neid aspekte tuleks sotsiaalses taksonoomias arvesse võtta ja eriti soodustada. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Sotsiaalne taksonoomia peaks aitama mõjutada rahastamist, et täiendada avaliku sektori vahendeid, mida eraldatakse sotsiaalse kaasatuse poliitika toetamiseks sageli ebapiisavalt. Sotsiaalne rahastamine ei tohiks aga kunagi asendada institutsioonide, seaduste ja riikliku poliitika rolli sotsiaalõiguste poole pürgimisel, ebavõrdsuse tasakaalustamisel ja diskrimineerimise vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Mis puudutab konkreetselt üldhuviteenuseid, siis tuleb neid rahastada riiklikest vahenditest ning erakapitali kasutada üksnes täiendusena. Sotsiaalset mõju avaldavatel ettevõtetel on ühiskonnas oluline roll, mistõttu peaksid neile suunatud investeeringud põhinema võimalikult suurel määral stabiilsetel finantsfondidel ja pikaajalisel kapitalil. Tuleb silmas pidada seda, et sotsiaalsed eesmärgid on seatud pikaks ajaks. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Tuleks vältida riski, et mõõtmise meetmete ja mõõtmisega premeeritakse sektoreid, mis on paremini mõõdetavad ja kus on ligipääs rohkematele ressurssidele või andmetele, kahjustades valdkondi, kus objektiivne mõõtmine on keerulisem või kus andmeid on raskem leida. Avaliku, erasektori ja sotsiaalsektori vaheline koostöö on vajalik sotsiaalsete investeeringute alal edu saavutamiseks. Sotsiaalsektori kaasamine on hädavajalik, et seada esikohale vajadused, sest just see valdkond tegutseb kohapeal ja tunneb tegelikke vajadusi. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Valdkonna headel tavadel põhinevad ettepanekud

| 6.1. | Viimastel aastatel on Euroopa Komisjon 2011. aasta sotsiaalettevõtluse algatuse tõukel võtnud vastu mitmesuguseid algatusi nii otse kui ka Euroopa Investeerimisfondi kaudu, et toetada sotsiaalset innovatsiooni ja parandada sotsiaalmajanduse organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele. Eriti huvipakkuvad on programmid nagu EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building ja EFSI Equity Social Impact. Tulevaseks programmitööks on paljulubavad ka programmi InvestEU raames kavandatud sotsiaalsed algatused, eriti kui sotsiaalsete investeeringute edendamiseks tehakse konkreetseid uuendusi, nagu on kirjas sotsiaalmajanduse tegevuskavas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Selleks et edendada sotsiaalseid investeeringuid soodustavat ökosüsteemi, peab komitee oluliseks, et liikmesriigid valmistuksid erinevate riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel taasterahastu „Next Generation EU“ rahastamise abil ellu viima mitmeid konkreetseid meetmeid, näiteks allpool esitatud meetmeid. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Paljudes riikides on tehtud katseid võtta kasutusele ja valideerida rahastamismehhanisme „tulemuspõhise tasustamise“ (pay by result) alusel. Näiteks Prantsusmaal on seda tehtud sotsiaalse mõjuga lepingute puhul, pöörates erilist tähelepanu „tulemusfondide“(outcome funds) mudelitele, mis hõlmavad erainvestoreid, kes soovivad panustada vahendeid valitsusega kokku lepitud meetmetesse, eelkõige sotsiaalpoliitika valdkonnas, kus maksmine sõltub oodatavate tulemuste saavutamisest. Selliste tavade edendamine peab põhinema eelneval hindamisel, mille eesmärk on tuvastada võimalikud kõrvalekalded, näiteks suutlikkuse ülekandmine ettevõtjatele väljaspool sotsiaalmajanduse valdkonda, või liikmesriikide võimalik taganemine kokkulepetest. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Parimate tavade hulgas on väga huvitav üks Soome valitsuse väljatöötatud mudel, millega loodi mõjuinvesteeringute eksperdikeskus. Selle kaudu antakse tehnilist ja ametialast abi, et toetada nende oskusi, kes kavatsevad teha sotsiaalse mõjuga investeeringuid. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Need algatused kinnitavad, kui oluline on toetada sotsiaalsete ettevõtete algatusi rahastavate mõjufondide, fondifondide või muude rahastamisvahendite loomist, arendamist ja kättesaadavust, eelkõige suunates vahendeid läbi selliste fondide nagu InvestEu või õiglase ülemineku fond, et edendada ka kaasinvesteerimise vorme (omakapital), kaasrahastamist (krediit) ja krediiditagatisi turutehingute jaoks. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Tuleks parandada Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide suutlikkust koguda ja analüüsida andmeid, mis on vajalikud tõendamaks, et sotsiaalsete ettevõtete ja sotsiaalse taristu rahastamisel on makseviivituse tõenäosus väiksem kui keskmine pangalaenude makseviivituse tõenäosus, ning seega tuleks tunnustada kapitali kasutamise määrasid, mille puhul võetakse arvesse seda liiki rahastamise sotsiaalset väärtust. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee on juba nõudnud kapitalinõuete määrusesse (5) toetavaid tegureid, eelkõige ökoloogilisi ja sotsiaalseid tegureid, et vähem kasutada kapitali, mis pangad on eraldanud sotsiaalsete ettevõtete rahastamiseks mõeldud laenude jaoks. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Kindlasti on oluline märkida alternatiivsete ja eetiliste pankade rolli paljudes Euroopa riikides sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkidele suunatud rahastamise edendamisel, mis on mõnel juhul tekitanud ka investeerimisfonde või hoiuühistuid, mille eesmärk on investeerida sotsiaal- ja keskkonnasektorisse. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Sotsiaalmajandusse investeerimist hõlbustav maksukord, mis tooks esile tegelikult saavutatud sotsiaalse mõju, võib olla kasulik, et motiveerida nii emitente kui ka märkijaid. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Samuti oleks äärmiselt oluline julgustada ja stimuleerida pikaajalist kapitali, näiteks titres associatifs (mittetulundusühistu välja antud võlakiri) ja osalusvõlakirju, mille eesmärk on tugevdada ühenduste ja ühistute omakapitali. Selleks et soodustada investeerimist sotsiaalsetesse ettevõtetesse, tuleksid kõnealuste uuenduslike vahendite kasutamist hõlbustavad stimuleerivad eeskirjad kasuks ka pensionifondide haldajatele. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Kooskõlas Prantsusmaa kogemusega reglementeeritud pangahoiuste ja töötajate solidaarsusel põhinevate säästufondide (d’épargne salariale solidaire) eraldiste seadusjärgse suunamisega vastavalt sotsiaalsetesse ettevõtetesse, sotsiaalse mõjuga ettevõtetesse ja solidaarsetesse fondidesse, tuleks solidaarsuspõhiste rahastamisfondide reguleerimist muuta, et parandada vahendite eraldamist sotsiaalsetele ettevõtetele ja luua täiendav omakapitali või kvaasiomakapitali investeerimissuutlikkus. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Sotsiaalsete ettevõtete, eelkõige ühistute heade tavade hulka kuuluvad ka meetmed, mille eesmärk on kanda kriisi sattunud ettevõtete tegevus üle ühistu vormis tegutsevatele töötajatele (6). Seda nn töötajate poolt väljaostmist rakendatakse Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias rahastamiskavade kaudu, luues spetsiaalseid vastastikuseid fonde, mis hõlmavad osalust kapitalis, kaasrahastades koos töötajatega tegevuse jätkamist ühistu loomise kaudu. |
| --- | --- |

6.12.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 20.

1

(2)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 13.

2

(3)  „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit– uus tegevuskava“ (COM(2020) 590 final).

3

(4)  Üldine analüüs on esitatud Euroopa Komisjoni väljaandes „A recipe book for Social Finance“, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515

4

(5)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

5

(6)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013.

6

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Äärepoolseimate piirkondade pakutav kasu ELile“

(ettevalmistav arvamus)

(2022/C 194/08)

| (Raportöör: | Joël DESTOM |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |

(Raportöör:

Joël DESTOM

Kaasraportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu – eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021
  Euroopa asjade riigisekretäri Clément Beaune’i kiri |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 20.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/3/6 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu – eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021

Euroopa asjade riigisekretäri Clément Beaune’i kiri

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

20.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/3/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee tunnistab, et kuigi äärepoolseimad piirkonnad asuvad Euroopa mandrist tuhandeid kilomeetreid eemal, moodustavad need piirkonnad ELi lahutamatu osa. Äärepoolseimad piirkonnad on saared, saarestikud ja üks maismaaosa (Prantsuse Guajaana). Neid piirkondi on üheksa ja nad asuvad Atlandi ookeani lääneosas, Kariibi mere piirkonnas, Amazonase metsas ja India ookeanis: Prantsuse Guajaana, Guadeloupe, Martinique, Saint-Martin, Réunion ja Mayotte (Prantsusmaa), Assoorid ja Madeira (Portugal) ning Kanaari saared (Hispaania). Äärepoolseimate piirkondade rahvaarv on peaaegu viis miljonit. Komitee rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad kujutavad endast Euroopat maailmas ning pakuvad Euroopale merepinda, mida ühelgi teisel suurriigil ei ole, samuti mitmeid geostrateegilisi varasid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kutsub komisjoni üles võtma arvesse märkimisväärset kasu, mida äärepoolseimad piirkonnad võivad Euroopa tulevikule tuua, et määratleda neid kui laboreid edusammude edendamiseks kogu maailmas (näiteks Euroopa toidualane ja energiasõltumatus, roheüleminek, säästev turism, sotsiaalne kaasatus, kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine). Äärepoolseimatest piirkondadest võivad saada mudelid, mida võiks korrata eri geograafilistes piirkondades, kus nad asuvad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | COVID-19 pandeemia tõi välja, kui oluline on tugev ja vastupidav toidusüsteem, mis toimib igas olukorras ja suudab tagada inimestele piisava taskukohaste toiduainete kättesaadavuse. Strateegia „Talust taldrikule“ on uus terviklik lähenemisviis sellele, kuidas eurooplased peaksid hindama toidu kestlikkust. See annab võimaluse parandada elustiili, tervist ja keskkonda. Euroopa poliitika äärepoolseimates piirkondades peab seal tooma kaasa toidualase sõltumatuse, et muuta need Euroopa jaoks näidispiirkondadeks. Äärepoolseimad piirkonnad on võimalusterohked piirkonnad, kus teatavad traditsioonilised majandussektorid saavad jätkuvat Euroopa toetust. Uusi sektoreid tuleb paremini toetada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Komitee kutsub komisjoni üles lõimima äärepoolseimate piirkondade eripära strateegiaga „Talust taldrikule“ seotud komisjoni töökavva ning tagama, et POSEI (kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm) riiklikud programmid järgiksid keskset kestliku põllumajanduse edendamise eesmärki. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Komitee kutsub komisjoni üles kiirendama äärepoolseimates piirkondades selliste ELi rahastatavate Euroopa projektide rakendamist, mille eesmärk on teha kindlaks kohapeal toodetud, kestlikud ja taskukohased energiaallikad, võttes vajaduse korral kasutusele ELi toimimise artikli 349. Eesmärk on näidata, et nad suudavad arendada taastuvenergial põhinevaid süsteeme. Energiakulud on äärepoolseimates piirkondades üldiselt suuremad kui mandril, mistõttu võivad neist saada katselavad, kui Euroopa püüab saavutada energiasõltumatust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (1) (taastuvenergia direktiiv) rakendamise ja jätma välja selle artikli 29 lõike 13, sest Euroopa Liit ei saa toetada äärepoolseimate piirkondade energiasüsteemi ümberkujundamist, aidates samal ajal kaasa metsade hävitamisele kolmandates riikides. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub komisjoni üles mitte vähendama äärepoolseimate piirkondade eritoetust COVID-19 järgse taastumise majanduslikus kontekstis, kuna neil on vaja piisavaid rahalisi vahendeid, et saavutada paketi „Eesmärk 55“ raames seatud ELi strateegia eesmärgid. Äärepoolseimad piirkonnad on piirkonnad, mida nende geograafiliste iseärasuste tõttu mõjutavad tugevalt äärmuslikud ilmastikunähtused (näiteks orkaanid, hävitava jõuga lained, maavärinad ja põud), mis avaldavad pidevat mõju nende elanikkonnale. Seetõttu on nemad esimesed, kes kannatavad kliimamuutuste tagajärgede käes, |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaldamine ei takistaks kliima-, energia- ja transpordialaste õigusaktide läbivaatamist, et viia praegused tekstid kooskõlla 2030. ja 2050. aastaks seatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | 2030. aastaks ja sealt edasi toimuv üleminek kliimaneutraalsusele peab olema kollektiivne ja kaasav jõupingutus, mida kujundatakse koos tööstusökosüsteemidega. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Ajakohastatud tööstusstrateegias teatati üleminekujuhiste koostamisest koos sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega, et kaardistada, kuidas kaksiküleminekut kõige edukamalt kiirendada ja sellest kasu saada, võttes arvesse iga ökosüsteemi suurust, kiirust ja olusid. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | Komitee kutsub komisjoni üles töötama äärepoolseimate piirkondade ökosüsteemi jaoks välja konkreetse trajektoori, määrates kindlaks nii vajaduste ulatuse, sealhulgas ümberõppe, investeeringute ja tehnoloogia osas, kui ka meetmed, mida tuleb nende täitmiseks võtta, arvestades näiteks tegevuskavade panusega. ELi programmi „Horisont 2020“ raames loodud saarte energiasõltumatuse programmi võiks kasutada mudelina ja nende tegevuskavade rakendamise lähtepunktina. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub komisjoni üles koostama turismi jaoks konkreetsed poliitilised suunised: vaja on koondada ja kaaluda mastaabimuutusi, lõimides kestlikkuse põhimõtted kõigisse tegevustesse, kõigi elukutsete puhul, kuna turismil on äärepoolseimate piirkondade arengus oluline roll tingituna mitmesugusest ülekanduvast mõjust ja olulisest potentsiaalist luua töökohti, eelkõige noortele. Säästev turism peab saama äärepoolseimate piirkondade identiteediks. Kõigil turismiga seotud sidusrühmadel on oma roll sektori kestlikus arengus. Taastekavade rakendamine neis piirkondades peab tunnustama arenguga seotud teenuste ja kutsealade mitmekesisust ning mikroettevõtjate ja VKEde tugevat osalemist turismisektoris. Kuigi kontekst nõuab sektori eripära arvesse võtmist, tuleb silmas pidada ka meetmeid, mis on vajalikud tööhõive ja kaubandusbilansi kvaliteedi tagamiseks. Selles mõttes on tugevad poliitilised suunised hädavajalikud: vaja on koondada ja kaaluda mastaabimuutusi, lõimides kestlikkuse põhimõtted kõigisse tegevustesse, kõigi elukutsete puhul. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub üles toetama kõige haavatavamaid kogukondi ja arutama, kuidas kaasata kliima-, digitaal- ja sotsiaalsesse üleminekusse võimalikult palju inimesi. Ükski üleminek ei ole võimalik, kui muutustesse ei ole täielikult kaasatud kohalikud kogukonnad, kuna äärepoolseimate piirkondade areng põhineb erakordsetel, kuid habrastel ökosüsteemidel. See eeldab tulevaste riiklike poliitikameetmete mõju prognoosimist, sest äärepoolseimad piirkonnad ei pääse suuremate kliima-, digitaal- ja sotsiaalse ülemineku põhjustatud muutustest. Nad peavad prognoosima oma majanduse üldist ümberkujundamist, et vastata tulevastele vajadustele, ning seda tehes pöörama samal ajal ülimat tähelepanu üleminekute sotsiaalsele mõjule. Seetõttu on vaja tagada kõige kaitsetumas olukorras olevate kogukondade toetamine ning mõelda, kuidas kaasata võimalikult palju inimesi ja neil ka osaleda lasta. Ükski üleminek ei ole võimalik, kui kohalikud elanikud ei ole muutustesse täielikult kaasatud. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee nõuab komisjonilt avalike konsulteerimiste protsesside ümbermõtestamist nii, et iga kodanik või ettevõte saaks neis osaleda, ilma et neilt eelnevalt nõutaks kandmist läbipaistvusregistrisse. Komitee peab sotsiaaldialoogi kõige olulisemaks viisiks, leidmaks konkreetseid lahendusi koos äärepoolseimate piirkondade sotsiaalpartneritega. Komitee kutsub üles nende kasutamist tugevdama ja laiendama. Kodanikuühiskond peab ka tegelikult olema kaasatud Euroopa programmide ettevalmistamisse ja see tuleb korraldada otseses koostöös piirkondade tõeliste osalejatega. Tugevdada tuleb sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tõelise osalemise määra äärepoolseimate piirkondade taaste- ja vastupidavuskavade rakendamis- ja hindamisetappides. Oluline on luua Euroopa Komisjoni kontaktpunkt, millele kodanikuühiskonnal on vahetu juurdepääs. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub komisjoni üles looma äärepoolseimates piirkondades oskuste pakti, nagu on tehtud mitme tööstusökosüsteemi puhul. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.12.1. | Äärepoolseimate piirkondade ökoloogiline üleminek on edukas ainult siis, kui neil on kvalifitseeritud tööjõud, mida nad konkurentsis püsimiseks vajavad. Haridusel ja koolitusel on keskne roll rohemajandusalase teadlikkuse suurendamisel ja oskuste edendamisel selliste vahendite kaudu nagu programmi „Erasmus+“ keskkonnahoidlik tegevussuund ja kliimaalast haridust edendav koalitsioon. Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskavaga võtab komisjon juhtalgatusi, et anda inimestele rohe- ja digipöördeks vajalikud oskused. Tegevuskava raames võimaldab komisjon ka ümberõppele ja oskuste täiendamisele keskendumist kõigis tööstusökosüsteemides. Äärepoolseimad piirkonnad tuleb täielikult integreerida neisse komisjoni juhtalgatustesse konkreetse tööprogrammi loomise kaudu. |
| --- | --- |

1.12.1.

| 1.12.2. | Komitee kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi ebavõrdsuse vähendamiseks äärepoolseimates piirkondades, kuna COVID-19 pandeemia on ebavõrdsuse vähendamise püüdeid mõjutanud. Äärepoolseimateks piirkondadeks loetakse piirkondi, mida iseloomustavad püsivad ebavõrdsused. Keskuse ja perifeeria mõiste tõlgendused pakuvad mõningast seletust jõukuse jaotumisele majanduses, kus suhted on sageli tasakaalust väljas. Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on üks ELi peamisi eesmärke. |
| --- | --- |

1.12.2.

| 1.13. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama sotsiaalsete vajaduste arvessevõtmise taastumisprotsessis, säilitades samal ajal piirkondlikul tasandil ühtsuse ja tasakaalu. Samuti rõhutab komitee vajadust hinnata kohandatud lahenduste leidmiseks piirkonda tervikuna. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | Komitee kutsub komisjoni üles võtma meetmeid digitaalse juurdepääsu tagamiseks äärepoolseimates piirkondades. Suutmatus tagada laialdane ja usaldusväärne juurdepääs digitehnoloogiale ja sellega seotud ressursside tõhusale kasutamisele suurendab seal ebavõrdsust rohkem kui mujal. Ent juba olemasolev digitaalne lõhe on laienenud ja pandeemia on süvendanud mõningaid erinevusi, jättes osa inimesi kiirenevast digiüleminekust kõrvale. Töö, haridus, tervishoid ja avalikud teenused muutuvad kindlasti digitehnoloogiast üha enam sõltuvaks. |
| --- | --- |

1.13.1.

| 1.13.2. | Komitee kutsub komisjoni üles tegema pidevaid jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mis on väga olulised selleks, et kasutada ära ja prioriseerida äärepoolseimate piirkondade eripäradest tulenevaid kõiki võimalusi, mis on seotud ookeanide, merede ja mereressurssidega, kuna neil on suur potentsiaal elavdada majandust, luua kvaliteetseid töökohti ja tagada inimeste heaolu. See puudutab paljusid väga erineva suurusega ettevõtteid ning on oluline nii selleks, et arendada traditsioonilisi tegevusi kui ka luua uusi turuvõimalusi, mis aitaks ka noori ligi meelitada. |
| --- | --- |

1.13.2.

| 1.14. | Komitee kutsub komisjoni üles käivitama äärepoolseimate piirkondade tulevastes rakenduskavades ulatusliku veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu projekti. Neid suurprojekte peaks haldama Euroopa Komisjon otse. Suurprojektidesse kaasatakse suuremahulisi investeeringuid, mille ühiku väärtus on üle 50 miljoni euro ja mida toetatakse ELi ühtekuuluvuspoliitika fondidest. Need toovad otsest kasu liikmesriikidele ja nende kodanikele, pakkudes paremat taristut ja uusi töökohtasid, luues tervislikuma keskkonna ja avades uusi ärivõimalusi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.14.1. | Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ei ole inimestel juurdepääsu joogiveele ja sealne kanalisatsioonisüsteem on sageli puudulik. Puhta joogivee ning kanalisatsiooni kättesaadavus on lahutamatult seotud õigusega elule ja inimväärikusele ning piisava elatustaseme vajadusega. |
| --- | --- |

1.14.1.

| 1.15. | Komitee kutsub komisjoni üles ajakohastama oma teatist analüüside kohta, mis on tehtud äärepoolseimate piirkondade sisserände olukorra kohta. Komitee nõuab piirkondadevahelist rändealast koostööd ja kutsub üles rakendama uut Euroopa rändepakti, mis võimaldab rändesurve korral võtta kasutusele kohustusliku solidaarsusmehhanismi. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Erinevas geograafilises asukohas paiknevad äärepoolseimad piirkonnad annavad Euroopale geostrateegilise, majandusliku ja kultuurilise positsiooni mitme mandri piiril ning ainulaadseid võimalusi. Neil võimalustel on sisemine lisaväärtus ja nad toetavad loomulikul teel ELi koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas väljaspool oma geograafilist piirkonda. Need tugevdavad Euroopa rahvusvahelist haaret ja pakuvad ainulaadset potentsiaali ELi ees seisvate probleemide lahendamiseks. Euroopa Komisjon on teatanud, et Prantsusmaa eesistumise ajal võetakse vastu uus teatis, mis käsitleb komisjoni strateegilise partnerluse ajakohastamist nende piirkondadega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tuvastatud eeliste maksimaalne ärakasutamine sõltub suurel määral ELi suutlikkusest pidada dialoogi kõigi oma kodanikega. Kodanikuühiskond peab aitama suurendada erinevate osalejate (riigid, piirkonnad, kohalikud omavalitsused, kohalikud kogukonnad, koolid, ettevõtted ja üksikisikud) teadlikkust sellest, et äärepoolseimad piirkonnad võivad aidata levitada konkreetseid operatiivmeetmeid, selleks et kiirendada kestliku arengu eesmärkide rakendamist. Mõju mõõdetaks mitut tüüpi vajaduste puhul (kalandus, põllumajandus ja muutuvad mudelid; kultuur ja kultuurivaldkonna edendamine; tööhõive ja koolitus; haridus ja noorte liikuvus; ettevõtluse areng; keskkond, energia ja kliimaprobleemid; sisseränne). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee ettepanekutega COVID-19 pandeemia-järgse ülesehituse ja taastumise kohta luuakse raamistik äärepoolseimate piirkondade tugevuste arendamiseks. Need võivad peegeldada piirkondade panust eri valdkondades: vajalike struktuurimuutuste ja nendega seotud investeerimistegevuse jätkamine peamiselt digitaalsete, arukate ja sotsiaalsete uuenduste ning roheülemineku valdkonnas; konkurentsivõime pidev parandamine; vajaliku keskkonna loomine, et tugevdada töökoha kui majandussüsteemi taastumise peamise tõukejõu tähtsust; tingimuste loomine isemajandamise ja vastupanuvõime tugevdamiseks; tarneahelate märkimisväärne parandamine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELi veepoliitika raamdirektiivis tunnistatakse, et „vesi ei ole tavaline kaup, vaid pigem pärand, mida tuleb hoida, kaitsta ja sellisena käsitleda“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Veele ja kanalisatsiooniteenustele juurdepääsu kindlustamisel ja parandamisel on äärmiselt olulised kolm aspekti: kvaliteet, füüsiline ligipääsetavus ja taskukohasus. EL on edendanud liidu liikmesriikide elanike juurdepääsu puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile peamiselt kahel viisil. Esiteks on EL kehtestanud kaugeleulatuvad vee kvaliteedi standardid, millega tagatakse kasu nii üldsuse tervisele kui ka keskkonna kaitse kõrge tase. Teiseks on EL toetanud rahaliselt liikmesriikides veeinfrastruktuuri laiendamist ja parandamist, aidates niiviisi suurendada veega seotud teenuste kvaliteeti ja füüsilist ligipääsetavust nendele teenustele. Praegu ei ole Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ELi sekkumine veel tuntav ja elanikkonnal puudub juurdepääs veele. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Erimärkused

3.1.   Toidu- ja energiaalastele prioriteetidele osutav kontekst

| 3.1.1. | Äärepoolseimaid piirkondi peetakse majanduslikult haavatavateks piirkondadeks. Teatavad nõrgad küljed tulenevad struktuursetest muutujatest põhjustatud riskidest (näiteks eraldatus, turgude suurus, ekspordi kontsentratsioon, põllumajanduse ja kalanduse osakaal jõukuse loomises), teised aga erandlike olude (nagu majandus-, keskkonna-, sotsiaal- ja tervishoiukriisid) tingitud tagasilöökidega kokkupuutumisest. COVID-19 pandeemia on suurendanud teadlikkust puuduliku ettevalmistuse võimalikest tagajärgedest. Isegi kui turustus- ja tarneahelad on sellele kriisile vastu pidanud, ei ole ühtegi rohtu, mis kaitseks elanikkonda toidu- ja energiaalase ebakindla olukorra mõju eest. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Äärepoolseimad piirkonnad peavad näitama, et nad suudavad asjakohasel tasemel rahuldada põhilisi toidu- ja energiavajadusi, et muuta elanikkond välismõjude suhtes vastupanuvõimeliseks. Sellise lähenemisviisi abil luuakse ühelt poolt kohalikke töökohti ja sotsiaalseid sidemeid ning teiselt poolt kaasatakse pühendunud kodanikud kohapeal uuenduslike projektide järelevalvesse, mida toetavad hästitoimivad ja hoolikad avaliku sektori organisatsioonid. Äärepoolseimatel piirkondadel on üleminekuks kõik vajalik, mis aitab kaasa majandustegevusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Loodusega suhtestumiseks on tõepoolest tugev kultuuriline alus, mis toetab tervislikku ja kestlikku toidutootmist soodustavate ökosüsteemide tekkimist. Samamoodi avardab võimalusi kõige levinumate taastuvenergiaallikate (hüdroenergia, biomass, tuuleenergia, soojusenergia, geotermiline energia, fotogalvaaniline energia) lihtne kättesaadavus. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EL võtab peatselt vastu uue kliimapoliitika tsükli – paketi „Eesmärk 55“. Äärepoolseimatest piirkondadest võivad saada katsekeskkonnad Euroopa Liidu vastupanuvõimelisemaks muutmiseks. Strateegia „Talust taldrikule“ on Euroopa rohelise kokkuleppe keskne element. Äärepoolseimatel piirkondadel on vahendid näitamaks, kui tähtis on säilitada elurikkus, tugevdada põllumajandustootjate ja kalurite positsiooni väärtusahelas, soodustada kestlikku toidutarbimist ja edendada tervislikku toitu taskukohase hinnaga kõigile, ilma et seejuures tehtaks järeleandmisi toiduohutusele, toiduainete kvaliteedile või hinnale. Äärepoolseimad piirkonnad võivad olla sellise Euroopa Liidu strateegia inkubaatorid, mille eesmärk on hõlmata kogu toiduahelat. Nad saavad tõhusalt teavitada vajadusest õigeaegsete mõjuhinnangute järele. Energiakriis on äärepoolseimates piirkondades juba niigi teravam. Seepärast on nende piirkondade jaoks vaja otsida igakülgseid konkreetseid lahendusi, sest praeguse energiakriisi süvenemise korral võib nende olukord osutuda üheks halvimaks. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Nii äärepoolseimates piirkondades kui ka kõigis Euroopa piirkondades ei ole energiasüsteemi ümberkujundamine ainult tehnoloogia küsimus. See on ka suur sotsiaalne väljakutse, mille lahendamisse on vältimatu kaasata kodanikuühiskond. Sellega seoses annab COVID-19 pandeemia-järgne taastumine võimaluse kasutada rahalisi vahendeid selleks, et asetada kodanikud energiasüsteemi ümberkujundamise keskmesse ja seega stimuleerida piirkondlikku majandust. Taastuvad energiaallikad on äärepoolseimates piirkondades laialdaselt kättesaadavad ja detsentraliseeritud. Need nõuavad üsna väikeseid investeeringuid võrreldes suuremahuliste tsentraliseeritud struktuuride tekitatud kuludega. Komisjon on rohelise kokkuleppe abil seadnud kliimaneutraalsuse oma prioriteetide etteotsa ning kavatseb taastekavaga investeerida miljardeid eurosid majanduse taastamisse ning kvaliteetsete töökohtade loomisesse ja säilitamisse Euroopas. Äärepoolseimad piirkonnad võivad sillutada teed kodanikukeskse lähenemisviisi rakendamisele, mille puhul võetakse arvesse kõige haavatavamaid tarbijaid. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ELi veepoliitika raamdirektiivis tunnistatakse, et „vesi ei ole tavaline kaup, vaid pigem pärand, mida tuleb hoida, kaitsta ja sellisena käsitleda“. Veele ja kanalisatsiooniteenustele juurdepääsu kindlustamisel ja parandamisel on äärmiselt olulised kolm aspekti: kvaliteet, füüsiline ligipääsetavus ja taskukohasus. ELi on edendanud liidu liikmesriikide elanike juurdepääsu puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile peamiselt kahel viisil. Esiteks on EL kehtestanud kaugeleulatuvad vee kvaliteedi standardid, millega tagatakse nii üldsuse tervise kui ka keskkonna kaitse kõrge tase. Teiseks on EL toetanud rahaliselt liikmesriikides veeinfrastruktuuri laiendamist ja parandamist, aidates niiviisi suurendada veega seotud teenuste kvaliteeti ja füüsilist ligipääsetavust nendele teenustele. Praegu ei ole teatavates Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ELi sekkumine veel tuntav, kuna sealse elanikkonna raskused veele juurdepääsul on Euroopas erandlikud. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Lõhe laienemine ja suurem ebavõrdsus

| 3.2.1. | Äärepoolseimaid piirkondi loetakse püsiva ebavõrdsusega piirkondadeks. Keskuse ja perifeeria mõiste tõlgendused pakuvad mitmeid seletusi jõukuse jaotumisele majanduses, kus suhted on sageli asümmeetrilised. Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on üks ELi peamisi eesmärke. Lõhe vähendamisele on eraldatud märkimisväärsed eelarvevahendid ja sellest saavad suures osas kasu äärepoolseimad piirkonnad. Vaatamata hindamisvahendite ebatäiuslikkusele tuleb tunnistada, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud ebavõrdsuse vähendamise jõupingutusi. Äärepoolseimate piirkondade esimeeste konverentsil 19. novembril 2021 esitati avaldus nende tagajärgede kohta. Sotsiaalpartnerid ja ka kogu kodanikuühiskond peaks sellega seoses sõnastama hoiatuse vajaduse kohta kiirendada kõiki protsesse, et lõpetada järelejõudmise loogikast lähtumine, asetada kodanik süsteemide keskmesse ja arendada välja tõeline tulevikuperspektiiv. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kindel majanduslik alus on äärmiselt oluline selleks, et saavutada kestlik areng ja säilitada ambitsioonikas sotsiaalne mudel äärepoolseimates piirkondades. Sotsiaalpoliitika peab käima käsikäes poliitikaga, mis hoogustab majandusarengut ja tunnustab nende vastastikust eesmärki ühise hüve nimel. Töökohtade loomine, oskuste arendamine ja tööturgude kaasavaks muutmine on ainus rohi, mis aitab vältida ebavõrdsust ja tõrjutust ning tugevdada ühiskonna stabiilsust. Taastumisel tuleb seega arvestada sotsiaalsete vajadustega ning see peab olema piirkondlikult ühtlane ja tasakaalustatud. Piirkondlikku tegutsemisruumi tuleb käsitleda tervikuna, et määrata kindlaks igale kontekstile kohandatud lahendused. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | 2020. aasta märtsist on kõigis piirkondades toimunud suur nihe küberruumi poole. Nii äärepoolseimates piirkondades kui ka mujal tegid õpilased algust kaugõppega, töötajad läksid kaugtööle ja ettevõtted püüdsid tegevuse jätkamiseks muuta oma ärimudelit. Kuid juba olemasolev digitaalne lõhe on suurenenud ja pandeemia on süvendanud mõningaid erinevusi, jättes mõned kodanikud kiirest digiüleminekust kõrvale. Tagasipöördumine varasema juurde näib ebatõenäoline ning töö, haridus, tervishoid ja avalikud teenused muutuvad kindlasti digitehnoloogiast üha enam sõltuvaks. Rohkem kui mujal suurendab äärepoolseimates piirkondades ebavõrdsust suutmatus tagada laialdane ja usaldusväärne juurdepääs digitehnoloogiale ja sellega seotud ressursside tõhusale kasutamisele. Äärepoolseimates piirkondades on hädasti vaja kiiret internetiühendust satelliidi kaudu, et anda inimestele juurdepääs digitehnoloogiale. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Äärepoolseimates piirkondades peaksid ookeanide, merede ja mereressurssidega seotud tegevused olema esmatähtsad, kuna neil on potentsiaal tugevdada majandust, luua kvaliteetseid töökohti ja tagada kodanike heaolu. See puudutab väga erinevaid ja igas suuruses ettevõtteid. Jätkuvad jõupingutused teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on hädavajalikud selleks, et kasutada kõiki äärepoolseimate piirkondade iseärasustega seotud võimalusi. See on oluline nii traditsiooniliste tegevuste arendamiseks kui ka uute võimaluste loomiseks, mis aitaksid noorteski huvi äratada. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Pakiline vajadus tugevdada kodanikuühiskonna kaasamist

| 3.3.1. | Mitmeid äärepoolseimates piirkondades korraldatavaid katseprojekte toetavad Euroopa programmid (näiteks Erasmus+, Horisont 2020). Komisjoni strateegilise partnerluse ajakohastamine nende piirkondadega peaks andma võimaluse seda toetust tugevdada ja neid projekte korrata. Eesmärk on edendada energiasõltumatuse, toidualase sõltumatuse, säästva turismi, laste hariduse, täiskasvanute koolituse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna projekte. Digitaalne areng peab olema äärepoolseimate piirkondade majanduse arenemise eeltingimus. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Arvestades COVID-19 pandeemia suurt mõju äärepoolseimate piirkondade ühiskonnale, kutsub komitee üles rakendama jõukusele orienteeritud majandus- ja sotsiaalprojekte, mis seavad esikohale kodanike heaolu ega jäta kedagi kõrvale. Nende piirkondade suur probleem seisneb selles, kuidas vähendada ebavõrdsust ja tasakaalustamatust. Kriis tõi esile neis ühiskondades juba kaua püsinud lõhed ja süvendas neid, eelkõige seoses tervishoiu ja hariduse kättesaadavusega. COVID-19 nakkust näib sagedamini esinevat kõige vaesemate inimeste hulgas. Kõige vaesematel on tõenäoliselt ka kõige vähem võimalusi kaugtööd teha. Taastumisprotsessis võib äärepoolseimatest piirkondadest saada katsekeskkond sotsiaal-, majandus- ja keskkonnapoliitika puuduste kõrvaldamisel. Neis piirkondades ei tohiks Euroopa fondid piirduda ainult numbrite, eesmärkide ja tähtaegadega: need peaksid sümboliseerima ka ühist tulevikuvisiooni ja tõelist huvi Euroopa projekti vastu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Taastekavade rakendamine äärepoolseimates piirkondades peab võimaldama rahaliste vahendite ja ressursside eraldamise järelevalves katsetada uusi tavasid. Partnerlus võib hõlmata kohustust luua järelevalvekomiteed, kes esindavad kodanikuühiskonna organisatsioonide eri sidusrühmi. Äärepoolseimate piirkondade pakutava kasu arvessevõtmine ELi jaoks annab võimaluse kutsuda erakondi, sotsiaalvaldkonna osalejaid, ettevõtjaid, ametiühinguid ja kodanikuühiskonda üles saavutama laiapõhjalise konsensuse, et tagada nende piirkondade võimalikult suur edu ELis. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Äärepoolseimates piirkondades nõuab nii COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemide ulatus kui ka kavandatud üleminekud aktiivset koostööd kõigi kodanikuühiskonda esindavate osalejatega, austades samas igaühe vastutust ja pädevust. Sotsiaaldialoog on äärepoolseimates piirkondades taastekavade rakendamise otsustav vahend. Selle kasutamine peaks võimaldama katsetada rahaliste vahendite ja ressursside eraldamise järelevalves uusi tavasid. Partnerlused võivad hõlmata kohustust moodustada järelevalvekomitee, mis esindab paljusid sidusrühmi, sealhulgas sotsiaalpartnereid nende otsustava rolli tõttu ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone. Äärepoolseimate piirkondade eeliste arvessevõtmine ELi jaoks annab võimaluse nõuda laiapõhjalist konsensust, et tagada neis ELi piirkondades võimalikult suur edu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Äärepoolseimates piirkondades kehtivad täielikult globaliseerumise nõuded, mida peamiselt iseloomustab piirkondade, kultuuride ja majanduse suurenev seotus. Nad esindavad ELi piire Euroopa kontinendist kaugel eemal. Rändevoogude juhtimine ja piirikaitse on nende piirkondade jaoks endiselt suur probleem. See toob kaasa haavatavad olukorrad, mida pandeemiakriis veelgi halvendab. 12. septembri 2007. aasta teatisega „Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid“ otsustas Euroopa Komisjon suunata oma tähelepanu äärepoolseimate piirkondade olukorrale sisserände valdkonnas. Analüüsi käigus selgus, et neid piirkondi ilmestab üsna keeruline avaliku sektori meetmete kombinatsioon. Rändemustrite tohutu mitmekesisus raskendab neis piirkondades ühiste lähenemisviiside väljatöötamist rände osas. |
| --- | --- |

3.5.

Brüssel, 20. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

1

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(2022/C 194/09)

| Raportöör: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Franca SALIS-MADINIER

| Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa konsulteerimistaotlus | 21.9.2021 kiri |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 20.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 172/32/70 |

Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa konsulteerimistaotlus

21.9.2021 kiri

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

20.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

172/32/70

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, mida väljendati tööohutuse ja töötervishoiu strateegias 2021–2027, ning leiab, et sotsiaaldialoog on asendamatu vahend, et saavutada kolm peamist eesmärki: rohe- ja digipöördest ja demograafilistest muutustest töökeskkonnas tulenevate muutuste prognoosimine ja nendega toimetulek, tööõnnetuste ja kutsehaiguste tõhusam ennetamine ning võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks valmistumine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandeemia on võimalus luua uus kollektiivne võimekus, et tulla toime tulevaste kriisidega ning leevendada nende mõju tööohutusele ja töötervishoiule. Taastekava peab võimaldama tugevdada sotsiaalpartnerite rolli nendes liikmesriikides, kus nende mõju on kõige väiksem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab koostada tervikliku ja integreeritud tulevikuanalüüsi digiülemineku mõju kohta tööturule, et ennetada sellega kaasnevaid muutusi ning töötada välja pikaajaline töötervishoiu ja tööohutuse strateegia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe ei võimalda lahendada kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme. Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub tööinspektsioone üles kontrollima kaugtöö tingimusi töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides ning vastavalt liikmesriigi õigusnormidele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab põhjalikult jälgida kutsehaiguste (nt südamehaigused ja läbipõlemine) kulusid, et teha kindlaks asjakohasel tasandil võetavad asjakohased nulleesmärgi meetmed. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles arendama välja ennetamise kultuuri, koolitades selleks sotsiaaldialoogis osalejaid, suurendades teadlikkust tekkivatest riskidest ning tugevdades ja jagades kättesaadavaid ressursse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 155 lõike 2 kohaselt tuleb sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkuleppeid liikmesriikides rakendada. Komitee palub komisjonil arutada sotsiaalpartneritega sõltumatute kokkulepete rakendamist ja nõukogu otsuse ühise taotlemise protsessi, tagades sotsiaalpartnerite sõltumatuse ja järgides ELi toimimise lepingu artiklis 155 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee julgustab välja töötama kasutusvalmis võrdlusstandardeid ja riskihindamisvahendeid, mis on eriti kasulikud väga väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. VKEd vajavad töötervishoiu ja tööohutuse kohustuste täitmiseks õigeid suuniseid, koolitust ja rahalist toetust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab luua vahendi, millega saab hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju, ning kordab oma soovitust, (1) et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub üles korraldama proaktiivsema nulleesmärgi (Vision Zero) kampaania, mille eesmärk peab olema ennetada ja kõrvaldada riske vastavalt raamdirektiivile. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee nõuab töökeskkonnast põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni, reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid ning võtaks arvesse ka stressi (2) ja vahetustega töö (3) mõju. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee nõuab ELi õigusakti loomist psühhosotsiaalsete riskide kohta. Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee nõuab, et parandataks tehisintellekti käsitlevat õigusakti (4). Komitee soovitab muuta kõigi suure riskiga tehisintellektirakenduste puhul kohustuslikuks kolmandate isikute tehtava vastavushindamise. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee kutsub üles lisama strateegilise raamistiku kohaldamisalasse platvormitöötajad. Tuleb tagada selliste töötajate organiseerumis-, esindus- ja kollektiivläbirääkimiste õigus ning laiendada neile õigust sotsiaalkaitsele. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Tulevase ELi eesistumise raames palus Prantsusmaa komiteel analüüsida käesoleva arvamuse abil sotsiaaldialoogi tõhusust töötervishoiu ja tööohutuse edendamisel (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon teeb ettepaneku uue töötervishoidu ja tööohutust käsitleva strateegilise raamistiku kohta, mille kolm peamist eesmärki on järgmised: rohe- ja digipöördest ja demograafilistest muutustest töökeskkonnas tulenevate muutuste prognoosimine ja nendega toimetulek; tööõnnetuste ja kutsehaiguste tõhusam ennetamine ning võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks valmistumine (6). Komisjon panustab nende kolme eesmärgi saavutamisel eelkõige sotsiaaldialoogile. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strateegilise raamistikuga rakendatakse nulleesmärki, et kaotada ELis tööga seotud surmajuhtumid, ning rõhutatakse töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas soolist võrdõiguslikkust. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Üks prioriteetne suund on võitlus tööga seotud vähktõvevormide vastu. Komisjon kohustub kehtestama töökeskkonnas kehtivad siduvad piirnormid rohkemate kantserogeenide kohta. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

3.1.   Sotsiaaldialoog – asendamatu vahend riskide ennetamiseks

| 3.1.1. | Euroopa sotsiaalpartnerite kahepoolsed läbirääkimised on töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleemide lahendamiseks äärmiselt olulised. Siiski on sõltumatute kokkulepete rakendamise osas seis ebavõrdne, sest kõigis liikmesriikides ei toimi sotsiaaldialoog ühtemoodi tõhusalt ja töösuhete süsteemid on erinevad (7). Kokkulepped, mille tulemuseks on mõlema allakirjutanud poole taotlusel koostatud nõukogu direktiivid, näivad tõhusamad, sest nendega tagatakse liikmesriikides konkreetsed tegevuskavad. Komitee palub komisjonil arutada sotsiaalpartneritega sõltumatute kokkulepete paremat rakendamist ja nõukogu otsuste ühise taotlemise protsessi, tagades sotsiaalpartnerite sõltumatuse ja järgides ELi toimimise lepingu artiklis 155 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Olenemata sellest, kas dialoog toimub kutsealaülesel tasandil (tööstress, (8) vägivald ja ahistamine) (9) või valdkonna tasandil (luu- ja lihaskonna vaevused põllumajanduses, (10) tervisekaitse juuksurisalongides, (11) kristalliline ränidioksiid keemia ja kaevandamise valdkondades, (12) teravate esemete põhjustatud vigastuste vältimine haiglates) (13), on Euroopa sotsiaaldialoog aidanud parandada töötajate töötingimusi. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Valdkondlikud lepingud, milles sätestatakse töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuded või üldised suunised, on eriti olulised VKEde jaoks, kellel pole alati piisavalt vajalikke vahendeid, et kavandada töötingimuste parandamist. VKEd vajavad nende rakendamisel nõustamist, koolitust ja rahalist toetust. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Sotsiaaldialoog on ettevõtete ja kogu ühiskonna jaoks väärtuslik vahend. Sotsiaaldialoogi tulemusena võetavad töötervishoiu ja tööohutuse meetmed aitavad kaasa töötajate tervise säilitamisele, võivad suurendada ettevõtete kasumlikkust ning vähendavad kulutusi tervishoiuteenustele ja töölt puudumise tõttu tekkivat kulu (14). Tööga seotud vigastuste ja haigustega kaasnevad kulutused moodustavad ühiskonna jaoks hinnanguliselt 3,3 % (15) ELi SKP-st (476 miljardit eurot), mis on üle poole taastekava vahenditest. See osakaal on liikmesriigiti väga erinev ning oleneb tööstusmaastikust, seadusandlikust kontekstist ja kehtivatest ennetusmeetmetest. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Meetmed, mida ametiasutused on kriisiolukorras võtnud, on avaldanud teatavatele valdkondadele sügavat mõju: koolide sulgemine, kaubanduse piiramine jne. Paljusid ettevõtteid ohustab pankrot, näiteks majutus-, kultuuri- ja toitlustussektoris (16). |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Läbirääkimised on aidanud tagada tegevuse jätkumise ja Euroopa majanduse püsimajäämise. Euroopa sotsiaalpartnerid on etendanud sellistes majandusharudes nagu transport, kaubandus ja põllumajandus üliolulist rolli olukorras, kus tehti vajalikud korrektiivid, tegevus seisati ajutiselt või isegi püsivalt ja mis mõjutas tööhõivet. Sellest tuleb võimalikke tulevasi kriise silmas pidades õppida. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Need tulemused ei suuda aga varjata olulisi puudujääke. Riiklike sotsiaaldialoogi mehhanismide kvaliteet ei ole ühetaoline (17). Paljudes liikmesriikides on meetmeid võetud riiklike sotsiaalpartneritega õigeaegselt ja sisukalt dialoogi pidamata. Osa valitsusi on võtnud erakorralisi meetmeid, millega piiratakse sotsiaalpartnerite sõltumatust, nagu oleks tegemist takistuse, mitte lahendusega. Tervishoiukriis on toonud esile vajaduse liikmesriikides võetavaid vajalikke meetmeid paremini juhtida ja koordineerida. Kriisi ohjamiseks lahenduste leidmiseks on vaja tugevdada dialoogi liikmesriikide, ELi institutsioonide ning riiklike ja Euroopa sotsiaalpartnerite vahel. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Komitee märgib, et Euroopa Liidu Kohtu 2021. aasta septembri otsuses tuletati meelde, et komisjon ei ole kohustatud täitma sotsiaalpartnerite taotlusi, mille eesmärk on sõlmitud kokkulepete rakendamine, ning kutsub komisjoni üles kehtestama selged kriteeriumid sotsiaalpartnerite allkirjastatud kokkulepete rakendamiseks (18). Komitee on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 155 lõike 2 kohaselt tuleb sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkuleppeid liikmesriikides rakendada. |
| --- | --- |

3.1.8.

3.2.   Erimärkused

3.2.1.   Digipööre, rohepööre ja uued nõrkused

| 3.2.1.1. | Euroopa Keskpank rõhutab makromajanduslikke ja finantsriske, (19) mis on seotud üleilmse soojenemisega (meretaseme tõusust ja sademete hulga muutumisest põhjustatud majanduskahjud) ja rohepöördega (kasutuskõlbmatu vara kasv, struktuurse tööpuuduse kasv, hindade kõikumine ja inflatsioon). |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Robotiseerimine, tehisintellekt, uued ärimudelid, alltöövõtu vormid ja kaugtöö mõjutavad pikaajaliselt tööturgu, oskuste täiendamist, töökorraldust, töökoha kohandamist, tööga seotud ohtusid ja nende vältimise viise. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö. Kuna sellised töötajad ei saa oma töökorraldust eriti mõjutada, on nende töötingimused sagedamini kehvad (ebamugav tööasend, liiga kiire töötempo, väga stressirohke töö, sõltumatuse puudumine ja üksluised tööülesanded) (20). |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Selline üleminek toob kaasa tööalaste riskide muutumise. Seda ennekõike palgamarginaalide osas, sest areneb nii alltöövõtt kui ka ebakindlad lepingud, mis kaitsevad inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem. Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

3.3.   Töötervishoiu ja tööohutuse probleemid digitaalses ökosüsteemis

| 3.3.1. | Info- ja sidetehnoloogia kujundab järk-järgult välja uue digitaalse ökosüsteemi, kus on esikohal kaugtöö. Selle laiem levik on vastus ootustele: 80 % Euroopa tööandjatest ja 76 % töötajatest soovib jätkata kaugtööd ka pärast kriisi lõppu (21). Kaugtöö on küll paindlikum, kuid sellega kaasnevad uued probleemid: sobimatud töövahendid, eraldatuse tunne, raskused psühholoogilisel eemaldumisel tööst ning juhtkonna toetuse puudumine. 25 % (22) Euroopa töötajatest väidab, et nende töö kurnab neid pidevalt emotsionaalselt – see on aga läbipõlemise oluline element. Kaugtöö on tekitanud ka tööandjatele uusi raskusi, näiteks rohkemate kaugtööseadmete ostmine ning kaugtöö juhtimise ja korraldamisega seotud probleemid. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Robotite vallas tehtud edusammudega kaasneb tootmisülesannete muutumine automatiseeritud protsesside jälgimise ülesanneteks. 2030. aastaks automatiseeritakse hinnanguliselt 22 % ELi töökohtadest, st 53 miljonit töökohta (23). Automatiseerimine võib parandada töötingimusi (töökohtade ohutus ja ergonoomika, tööülesannete mitmekesistamine, koormavate ja ohtlike tööülesannete kadumine). Loomulikult on samuti oluline jälgida ja leevendada nendest arengusuundadest tulenevaid võimalikke tööohutuse ja töötervishoiu riske. Kui keskendutakse üksnes tootlikkusele, võivad need põhjustada töötingimuste halvenemist. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Paljud tehisintellekti vallas tehtavad edusammud on alles lapsekingades, nagu algoritmiline juhtimine platvormimajanduses ja teatavates suurtes logistikaettevõtetes. Korraga tahetakse teha kahte asja: asendada järelevalvaja tema kontrollimise ja tulemusnäitajate jälgimise ülesannetes ning suurendada produktiivsust töö ratsionaliseerimise abil, mis mõnikord jõuab äärmustesse. Teadusuuringute kohaselt, mille kohta Euroopa Ametiühingute Instituut koostas põhjaliku kokkuvõtte, kaasneb töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast selliste tavadega nn klassikaliste ratsionaliseerimisega seotud riskide (töö intensiivsuse ja raskusastme tõus, tööülesannete ühetaolisemaks muutumine) kattumine nn tekkivate riskidega, mis on seotud digiüleminekuga (vaimne ülekoormus, pidev ühendatud olemine, sotsiaalne eraldatus) (24). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Algoritmiline juhtimine jõuab järk-järgult ettevõtetesse, kus see aitab lahendada kaugtööga seotud probleeme. Pidev järelevalve ja hindamine ohustab töötajate vaimset tervist, (25) eelkõige nn suure venna efekti tõttu ning selle tõttu, et era- ja tööelu vahelised piirid hägustuvad. Ilma vajalike kaitsemeetmeteta võivad need tehnoloogiad kahjustada selliseid põhiõigusi nagu õigus eraelu puutumatusele ja inimväärikuse austamisele. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Komisjon ei käsitlenud oma tehisintellekti kohta esitatud õigusakti ettepanekus (26) probleeme, mis on seotud suure riskiga rakenduste kasutamisega töökohal. Komitee on soovitanud muuta kõigi suure riskiga tehisintellektirakenduste puhul kohustuslikuks kolmandate isikute tehtava vastavushindamise (27). Seadmed, mis hindavad töötaja käitumist, tööaega ja tulemusi või tuvastavad tema emotsioone, peavad juhul, kui neid seadmeid käsitatakse suure riskiga tehisintellektina, läbima kolmanda isiku tehtava vastavushindamise. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Muudatused, üleminekud ja nn uued vaevused

| 3.4.1. | On näha, et töövigastuste asemel esineb üha rohkem kutsehaigusi. Aastatel 2000–2016 kasvas kogu maailmas pikast tööajast tingitud südamehaiguste ja insuldiga seotud surmajuhtude arv vastavalt 41 % ja 19 % (28). Sagenevad ka tööga seotud vaimsed häired, nagu depressiivsed häired. 17–35 % depressiooni juhtudest võib seostada tööga, (29) mis näitab psühhosotsiaalsete riskide kasvu ja nende töötajate tervisele avalduva mõju suurenemist. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Vaevuste muutumine toimub ka füüsiliste ohutegurite tasandil. Tööõnnetuste arv on veidi vähenenud, (30) kuid luu- ja lihaskonna vaevused on maailmas endiselt kõige levinum töövõimetuse põhjus (31). Viimane ESENERi uuring näitas, et ülajäsemete korduvad liigutused ja pikalt istumine on kaks ohutegurit, millega töötajad enim kokku puutuvad (32). Seega ei ohusta töötervishoidu ja tööohutust enam niivõrd isoleeritud kokkupuude väga ohtlike olukordadega, kuivõrd pikaajaline kokkupuude väiksemate ohuteguritega. |
| --- | --- |

3.4.2.

4.   Sotsiaaldialoogi tõhususe suurendamise ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud riskide leevendamise võimalused

| 4.1. | Pandeemia annab võimaluse luua uus kollektiivne võimekus tervishoiualaste, ökoloogiliste ja demograafiliste kriisidega toimetulekuks. Sotsiaalpartnerid oskavad kõige paremini ennustada muutusi, näha ette uusi koolitusvajadusi, kohanduda uue keskkonnaga, tuvastada tekkivaid riske (33) ning valmistada ette tootmisprotsesside ümberkujundamine. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee kordab oma toetust (34) ILO soovitusele, (35) et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada ametiühingute esindajate rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kaugtöö laiem levik nõuab tööinspektsiooni sekkumisviiside avardamist. Nagu Hispaanias juba tavaks, (36) peab inspektoritel olema võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee soovitab teha liikmesriikides tulevikuanalüüsi digiülemineku mõju kohta tööle, eelkõige oskuste täiendamisele, töökorraldusele, tööga seotud ohtudele ja nende ennetamise viisidele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tuleb põhjalikult jälgida kutsehaiguste (nt südamehaigused ja läbipõlemine) kulude suurenemist, et teha kindlaks asjakohasel tasandil võetavad asjakohased nulleesmärgi meetmed. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Praegused vahendid ei võimalda hinnata põhjalikult sõltumatute raamkokkulepete mõju. Kättesaadavad andmed on killustatud ja protokollid ei võimalda tuvastada põhjuslikke seoseid. Tuleb investeerida iga konkreetse kokkuleppe näitajate väljatöötamisse ja põhjuslike seoste tuvastamise pikaajalisse vahendisse, tagades samal ajal täielikult sotsiaalpartnerite sõltumatuse raamlepingute rakendamisel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Neid erinäitajaid täiendavad laiemad näitajad, mis võimaldavad jälgida töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas tehtud edusamme. Seda võiks teha ESENERi uuringute raames, mida komitee soovitab korraldada sagedamini ning milles tuleks töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna probleeme käsitleda süstemaatilisemalt. See vahend võimaldab hinnata käivitatud algatuste ulatust ja teha vajaduse korral ettepanekuid uute meetmete kohta. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Euroopa Tööjõuamet (37) saaks kõrgemate tööinspektorite komitee kaudu teha järelevalvet, andes võimalusi vahetada häid tavasid ja toetada suutlikkuse suurendamist õigusaktide kohaldamise alal andes välja soovitusi õigusaktide kohaldamise kohta ning sotsiaaldialoogi raames sõlmitud, kuid direktiiviks mitte muudetud kokkulepete rakendamise kohta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Euroopa ja riigi tasandi sotsiaaldialoogi hea omavahelise kooskõla huvides on vaja laiendada sotsiaalpartnerite mõju kõigis liikmesriikides. Võiks kasutada rahalisi vahendeid, et suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust seal, kus esineb nõrkusi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee toetab kõiki algatusi, mis aitavad toetada VKEsid nende ennetustegevuses. Komitee viitab hiljutisele standardile ISO 45003 (38) psühhosotsiaalsete riskide kohta, veebipõhisele interaktiivsele riskihindamisvahendile (OiRA), millele lisatakse regulaarselt uusi mooduleid, ja tervislike töökohtade portaalile „Healthy workplaces“, mis koondab tööandjate käsutuses olevaid ressursse. Prantsusmaal on OiRA-d kasutanud 42 000 kasutajat 61 000 korral, (39) st pool kasutajatest. Komitee rõhutab nende kasutusvalmis vahendite väärtust ettevõtete jaoks, kellel puuduvad ettevõttes vajalikud vahendid, ning juhib tähelepanu sellele, et riskihindamine on ennetustegevuse oluline tugisammas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nulleesmärgipõhine tegutsemisviis peab olema proaktiivsem, keskendudes riskide kõrvaldamisele raamdirektiivi kohaselt. Igasuguses tööohutuse ja töötervishoiu poliitikas tuleb järgida ennetuspõhimõtet, mis on töötatud välja ja mida rakendatakse sotsiaaldialoogi kaudu ning mida toetab tugev reguleerimine. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee nõuab töökeskkonnast põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni. Samuti tuleb laiendada direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisala, et see hõlmaks ka reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid (40). Lisaks suurendab krooniline stress vähi tekke riski (41) ning vahetustega öötöö võib põhjustada rinna-, eesnäärme- ja kolorektaalvähki (42). Tuleb kasutada riskipõhist käsitusviisi, mitte metoodikat, kus töötajate kaitsmist käsitatakse kuluna. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil tagavad tõhusa ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Tööstressi kohta 2004. aastal sõlmitud sõltumatu raamkokkuleppe puudulik rakendamine näitab, et psühhosotsiaalsete riskide kohta on vaja ELi õigusakte. Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee rõhutab ühist vajadust tugeva õigusraamistiku ja viljaka sotsiaaldialoogi järele. Direktiividega sätestatakse töötervishoiu ja tööohutuse üldsuunised, samal ajal kui sotsiaaldialoogi eri tasemed võimaldavad teha vajalikke kohandusi valdkondliku ja riikliku eripära alusel. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et strateegilise raamistiku kohaldamisalast on välja jäetud füüsilisest isikust ettevõtjad. Osa platvormitöötajaid, keda nimetatakse küll nn sõltumatuteks töötajateks, on tegelikult seotud platvormidega algoritmilise juhtimise kaudu. Pandeemia on toonud esile nende töötajate haavatavuse ja platvormide puudujäägid riskide ennetamisel. On lubamatu, et neid töötajaid ohustavad strateegilisest raamistikust väljajätmise tõttu endiselt kontrollimatud riskid. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee rõhutab platvormide ja nende töötajate vahelisi asümmeetrilisi suhteid ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Lisaks tuleks neile töötajatele laiendada ka sotsiaalkaitseõigusi. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Sama oluline on pöörata tähelepanu puuetega ja krooniliselt haigetele töötajatele. Tööhõive tagab juurdepääsu korralikule eluasemele, täisväärtuslikule ühiskonna- ja kultuurielule ning lõimumisele ühiskonnaga. ELi kaasatuse eesmärkide täitmiseks tuleks vähendada liikmesriikidevahelisi erinevusi ning ühtlustada tööalase konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise lõimumise poliitikat. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Töökeskkonnast eraldumise ärahoidmine peab olema üks sotsiaaldialoogi teema ja kaasnema tööle naasmisega (töökoha kohandamine, osalise tööajaga alustamine jne). Soovitatav on võtta meetmeid, et suurendada teadlikkust nende töötajate olukorrast, kes on puudega või keda ähvardab töövõimetuse tõttu tõrjutuse oht. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Tööjõu mitmekesisuse, sealhulgas sooliste erinevuste tunnistamine on oluline nii mees- kui ka naistöötajate ohutuse ja tervise tagamiseks. Kuigi selles valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, leiab komitee, et on võimalik ja tuleks teha rohkem. Soolisi erinevusi tuleks arvesse võtta töötervishoiu ja tööohutuse meetmete ja ennetusstrateegiate väljatöötamisel. Komitee kutsub üles kasutama töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas sootundlikku käsitusviisi, et integreerida sooline võrdõiguslikkus töötervishoiu ja tööohutuse kõikidesse valdkondadesse. Komitee rõhutab, et sotsiaaldialoogist kasu saamiseks on oluline, et naised osaleksid võrdselt sotsiaaldialoogis. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Tuleks muuta lihtsamaks noorte töötajate juurdepääs infotehnoloogiale. Digiajastul on peamine tööhõivekindluse allikas pidev õppimine. Samuti on oluline kaasata eakad töötajad, edendades nende õppimisvõimalusi ja kaitstes neid vanuselise diskrimineerimise eest. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Kaugtöö eelised sõltuvad sellest, kuidas tööandja seda korraldab. Kaugtöö kasutamist tuleb reguleerida kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus tuvastatud probleeme (43). 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe ei võimalda neid uusi probleeme lahendada. Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | On oluline rõhutada töötervishoiu ja tööohutuse ning ettevõtete kasumlikkuse vahelisi seoseid. Mõjutades töötingimusi ja inimeste tööl hoidmist, võimaldab sotsiaaldialoog ka vältida tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kulusid. See on investeering, mille tulud ületavad kulusid (44). |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | On vaja arendada välja ennetamise kultuur, koolitades selleks sotsiaaldialoogis osalejaid, suurendades teadlikkust tekkivatest riskidest ning tugevdades ja jagades kättesaadavaid ressursse. Komitee kutsub üles kasutama selleks taastekava vahendeid. |
| --- | --- |

4.24.

Brüssel, 20. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 114.

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

2

(3)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

3

(4)  Euroopa Komisjon (2021), „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte“ (COM(2021) 206 final).

4

(5)  Euroopa sotsiaaldialoog hõlmab sotsiaalpartnereid (tööandjaid ja töötajaid) esindavate organisatsioonide arutelusid, konsultatsioone, läbirääkimisi ja ühismeetmeid. Eristatakse kolmepoolset dialoogi ametiasutustega ning kahepoolset dialoogi Euroopa ametiühingute ja tööandjate vahel.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

6

(7)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

7

(8)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000.

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460.

11

(12)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348.

12

(13)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595.

13

(14)  https://osha.europa.eu/en/themes/good-osh-is-good-for-business.

14

(15)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

15

(16)  Vt ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 2.3.

16

(17)  „Sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse COVID-19 puhangu ajal“, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) (2021), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

17

(18)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14.

18

(19)  Euroopa Keskpank (2021), „Climate change and monetary policy in the euro area“, üldtoimetis nr 271/september 2021.

19

(20)  Bérastégui P. (2021), „Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review“, Euroopa Ametiühingute Instituudi uuringuaruanne, jaanuar 2021.

20

(21)  Littler Mendelson (2020), „Littler European Employer COVID-19 Survey Report“.

21

(22)  Eurofound (2020), „Living, working and COVID-19“ (Elamine, töötamine ja COVID-19), sari „COVID-19“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

22

(23)  https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

23

(24)  Bérastégui P. (2021), „Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review“,Euroopa Ametiühingute Instituudi uuringuaruanne, jaanuar 2021.

24

(25)  APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

25

(26)  Euroopa Komisjon (2021), „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt)“ (COM(2021) 206 final).

26

(27)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 61, punkt 1.10.

27

(28)  ILO (2021), „WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury“, 2000–2016.

28

(29)  Niedhammer et al. (2021), „Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe“, International Archives of Occupational and Environmental Health.

29

et al.

(30)  30 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

30

(31)  Cieza et al. (2020), „Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019“, The Lancet, 396: 10267.

31

et al.

(32)  EU-OSHA (2020), „Uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuring“ (ESENER 2019) – taustaülevaade.

32

(33)  https://osha.europa.eu/et/emerging-risks.

33

(34)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 114.

34

(35)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

35

(36)  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=et.

36

(37)  Euroopa Tööjõuameti eesmärk on toetada nõuetele vastavust ja koostööd liikmesriikide vahel tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate ELi õigusaktide jõustamisel.

37

(38)  https://www.iso.org/standard/64283.html

38

(39)  https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

39

(40)  Kemikaal, mis võib kahjustada mehe või naise viljakust või loote arengut.

40

(41)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

41

(42)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

42

(43)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking

43

(44)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.

44

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 2

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 3.2.1.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö.
  Kuna sellised töötajad ei saa oma töökorraldust eriti mõjutada, on nende töötingimused sagedamini kehvad (ebamugav tööasend, liiga kiire töötempo, väga stressirohke töö, sõltumatuse puudumine ja üksluised tööülesanded)

   (1)

  . | Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö.
  Kaugtööga kaasnevad teatavad riskid, näiteks võimalikud järgmised probleemid: töötaja muutub töökogukonnas nähtamatuks; ilmajäämine ametlikest ja mitteametlikest tugistruktuuridest, isiklikest kontaktidest kolleegidega, juurdepääsust teabele, edendus- ja koolitusvõimalustest; soolise ebavõrdsuse võimalik süvenemine ning suurem vägivalla ja ahistamise oht

   (1)

  . Selle kõigega tuleb lisaks tegeleda, et tagada sellistes tööhõivevormides töötavatele töötajatele töötervishoid ja tööohutus. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö.
  Kuna sellised töötajad ei saa oma töökorraldust eriti mõjutada, on nende töötingimused sagedamini kehvad (ebamugav tööasend, liiga kiire töötempo, väga stressirohke töö, sõltumatuse puudumine ja üksluised tööülesanded)

   (1)

  .

Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö.
  Kaugtööga kaasnevad teatavad riskid, näiteks võimalikud järgmised probleemid: töötaja muutub töökogukonnas nähtamatuks; ilmajäämine ametlikest ja mitteametlikest tugistruktuuridest, isiklikest kontaktidest kolleegidega, juurdepääsust teabele, edendus- ja koolitusvõimalustest; soolise ebavõrdsuse võimalik süvenemine ning suurem vägivalla ja ahistamise oht

   (1)

  . Selle kõigega tuleb lisaks tegeleda, et tagada sellistes tööhõivevormides töötavatele töötajatele töötervishoid ja tööohutus.

Motivatsioon

Teeme ettepaneku jätta osa sellest väga üldisest väitest välja ja kasutada teksti konsensuslikust dokumendist SOC/662, (1) milles märgitakse muu hulgas, et kaugtööga kaasnevad teatavad riskid, näiteks võimalikud probleemid, mis on seotud järgmisega: töötaja muutub töökogukonnas nähtamatuks; puuduvad ametlikud ja mitteametlikud tugistruktuurid, isiklikud kontaktid kolleegidega ning juurdepääs teabele, edendus- ja koolitusvõimalustele; soolise ebavõrdsuse võimalik suurenemine ning suurem vägivalla ja ahistamise oht.

Samuti tuleks meeles pidada, et näiteks paindlikus või platvormitöös töötavatel inimestel on sageli rohkem vabadusi töötundide kindlaksmääramiseks. See, kas tööd tellitakse platvormi kaudu, on väga vähe seotud töö ergonoomikaga jne. See on endiselt sama töötulemus, mis oleks ka platvormita (näiteks uber vs. taksojuht). Samuti ei ole ülemäärase töökoormuse argument õige, sest tegelikkuses võib olukord olla hoopis vastupidine.

Lisaks puudub põhjuslik seos paindliku või mittestandardse lepingu ja halbade töötingimuste vahel.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 101 |
| --- | --- |
| Vastu: | 133 |
| Erapooletud: | 21 |

Poolt:

101

Vastu:

133

Erapooletud:

21

MUUDATUSETTEPANEK 3

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 3.2.1.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selline üleminek
  toob
  kaasa tööalaste riskide muutumise.
  Seda
  ennekõike
  palgamarginaalide osas, sest areneb nii alltöövõtt kui ka ebakindlad lepingud, mis kaitsevad
  inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem. Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus. | Selline üleminek
  võib
  kaasa
  tuua
  tööalaste riskide muutumise.
  Nende võimalike riskidega saaks tegeleda, pöörates sotsiaaldialoogis erilist tähelepanu järgmistele teemadele:
  ennekõike
  palgamarginaalid nii alltöövõtu kui ka ebakindlate lepingute puhul, mis võivad
  inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem
  kaitsta
  . Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Selline üleminek
  toob
  kaasa tööalaste riskide muutumise.
  Seda
  ennekõike
  palgamarginaalide osas, sest areneb nii alltöövõtt kui ka ebakindlad lepingud, mis kaitsevad
  inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem. Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus.

Selline üleminek
  võib
  kaasa
  tuua
  tööalaste riskide muutumise.
  Nende võimalike riskidega saaks tegeleda, pöörates sotsiaaldialoogis erilist tähelepanu järgmistele teemadele:
  ennekõike
  palgamarginaalid nii alltöövõtu kui ka ebakindlate lepingute puhul, mis võivad
  inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem
  kaitsta
  . Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus.

Motivatsioon

Selle muudatusega tunnistame, et töövormide nihkumine nõuab suuremat tähelepanu sotsiaaldialoogi kaudu asjakohasel tasandil seoses nii tööohutuse kui ka töötervishoiuga. Kuigi uutes töövormides võib töötingimustega seoses esineda mõningaid uusi nõrkusi, on oluline mõista, et mitte kõik mittestandardsed tööhõivevormid, nagu alltöövõtt, ei ole tööohutuse ja töötervishoiu seisukohast automaatselt vähem kaitstud ning neil võib olla sama töötervishoiu ja tööohutuse kaitse tase kui standardtöövormidel.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 98 |
| --- | --- |
| Vastu: | 147 |
| Erapooletud: | 17 |

Poolt:

98

Vastu:

147

Erapooletud:

17

MUUDATUSETTEPANEK 4

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.2

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee
  kordab oma toetust

   (1) ILO soovitusele (2), et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada
  ametiühingute esindajate
  rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse. | Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee
  juhib tähelepanu
  ILO soovitusele (1), et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada
  sotsiaalpartnerite
  rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee
  kordab oma toetust

   (1) ILO soovitusele (2), et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada
  ametiühingute esindajate
  rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse.

Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee
  juhib tähelepanu
  ILO soovitusele (1), et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada
  sotsiaalpartnerite
  rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse.

Motivatsioon

Teeme ettepaneku kasutada „toetamise“ asemel sõna „tähelepanu juhtima“. Samuti on teises lauses õige rääkida sotsiaalpartneritest üldiselt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 103 |
| --- | --- |
| Vastu: | 150 |
| Erapooletud: | 15 |

Poolt:

103

Vastu:

150

Erapooletud:

15

MUUDATUSETTEPANEK 5

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkto4.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kaugtöö laiem
  levik nõuab
  tööinspektsiooni sekkumisviiside avardamist. Nagu Hispaanias juba tavaks (1)

  , peab
  inspektoritel olema võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist. | Kaugtöö laiema
  leviku tõttu on osas liikmesriikides peetud vajalikuks avardada
  tööinspektsiooni sekkumisviise.
  Nagu
  Hispaanias juba tavaks (1), on inspektoritel võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist.
  Tööandjatelt tuleks nõuda kaugtööseadmete kättesaadavuse tagamist ainult siis, kui töötaja on kohustatud kodust töötama. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Kaugtöö laiem
  levik nõuab
  tööinspektsiooni sekkumisviiside avardamist. Nagu Hispaanias juba tavaks (1)

  , peab
  inspektoritel olema võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist.

Kaugtöö laiema
  leviku tõttu on osas liikmesriikides peetud vajalikuks avardada
  tööinspektsiooni sekkumisviise.
  Nagu
  Hispaanias juba tavaks (1), on inspektoritel võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist.
  Tööandjatelt tuleks nõuda kaugtööseadmete kättesaadavuse tagamist ainult siis, kui töötaja on kohustatud kodust töötama.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku esitajad nõustuksid küll ühe konkreetse liikmesriigi (Hispaania) süsteemi näiteks toomidega, kuid ei ole põhjendatud teha ettepanek võtta see süsteem kasutusele ka teistes riikides, arvestades asjaolu, et tööinspektsiooni korraldus ja kord on liikmesriikide pädevuses.

Kui tööandja pakub juba ühte töökohta (tavaliselt kontorit), kus töötajal on kogu vajalik varustus, ei tohiks olla kohustust dubleerida seda varustust koju, kui tööandja ei nõua töötajalt kodust töötamist. Eriti väikeste ettevõtete jaoks võib töövahendite dubleerimine olla suur kulukoormus.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 107 |
| --- | --- |
| Vastu: | 149 |
| Erapooletud: | 16 |

Poolt:

107

Vastu:

149

Erapooletud:

16

MUUDATUSETTEPANEK 7

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.12

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee nõuab töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni. Samuti tuleb laiendada direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisala, et see hõlmaks ka reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke (1) ravimeid


  . Lisaks suurendab krooniline stress vähi tekke riski

   (2)

  ning vahetustega öötöö võib põhjustada rinna-, eesnäärme- (3) ja kolorektaalvähki


  . Tuleb kasutada riskipõhist käsitusviisi, mitte metoodikat, kus töötajate kaitsmist käsitatakse kuluna. | Töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  kiidab komitee heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2021. aasta lõpus saavutatud esialgse kokkuleppe töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, ajakohastades kantserogeenide ja mutageenide direktiivi. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee nõuab töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni. Samuti tuleb laiendada direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisala, et see hõlmaks ka reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke (1) ravimeid


  . Lisaks suurendab krooniline stress vähi tekke riski

   (2)

  ning vahetustega öötöö võib põhjustada rinna-, eesnäärme- (3) ja kolorektaalvähki


  . Tuleb kasutada riskipõhist käsitusviisi, mitte metoodikat, kus töötajate kaitsmist käsitatakse kuluna.

Töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  kiidab komitee heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2021. aasta lõpus saavutatud esialgse kokkuleppe töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, ajakohastades kantserogeenide ja mutageenide direktiivi.

Motivatsioon

Tuleks märkida, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2021. aasta detsembris esialgsele kokkuleppele töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest. Selleks et parandada töötajate kaitset vähktõve eest, tegi komisjon 2020. aastal ettepaneku veelgi piirata nende kokkupuudet vähki tekitavate kemikaalidega. See algatus on samuti osa komisjoni kohustusest võidelda vähktõve vastu Euroopa vähktõvevastase võitluse kava raames. Komisjon on rõhutanud, et kantserogeenide ja mutageenide direktiivi ajakohastamise kokkuleppe kohaselt saavad ligikaudu 1 miljon töötajat kasu suurematest kaitsemeetmetest, mis tulenevad akrüülnitriili ja nikliühendite kokkupuute piirnormide kehtestamisest töökeskkonnas ning benseeni piirnormide vähendamisest.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 98 |
| --- | --- |
| Vastu: | 156 |
| Erapooletud: | 17 |

Poolt:

98

Vastu:

156

Erapooletud:

17

MUUDATUSETTEPANEK 8

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.13

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil
  tagavad tõhusa
  ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja
  taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu. | Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil
  võivad tagada tõhusama
  ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja
  võtta meetmeid, millele on osutatud komisjoni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021–2027 „Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil
  tagavad tõhusa
  ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja
  taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu.

Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil
  võivad tagada tõhusama
  ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja
  võtta meetmeid, millele on osutatud komisjoni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021–2027 „Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“.

Motivatsioon

Komisjoni strateegia sisaldab muu hulgas komisjoni eesmärki muuta psühhosotsiaalsed ja ergonoomilised riskid tervislike töökohtade kampaania osaks.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 95 |
| --- | --- |
| Vastu: | 161 |
| Erapooletud: | 16 |

Poolt:

95

Vastu:

161

Erapooletud:

16

MUUDATUSETTEPANEK 9

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.14

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööstressi kohta 2004. aastal sõlmitud sõltumatu raamkokkuleppe puudulik rakendamine näitab, et psühhosotsiaalsete riskide kohta on vaja ELi õigusakte.
  Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi. | Komitee nõuab, et tugevdataks sotsiaalpartnerite rolli teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks. Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad. Raamkokkuleppele allakirjutanute koostatud rakendusaruande kohaselt annab Euroopa raamlepingu rakendamine ja aruanded ise vaatamata erinevatele probleemidele ja takistustele selgelt olulist lisaväärtust tööstressi ja sotsiaaldialoogi arendamise valdkonnas

   (1). Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi.
  Psühhosotsiaalsed riskid on keerukas probleem, millel on erinevad mõjutegurid, nagu töötingimused, töökoormuse juhtimine, töösuhted, aga ka individuaalsed võimed. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Tööstressi kohta 2004. aastal sõlmitud sõltumatu raamkokkuleppe puudulik rakendamine näitab, et psühhosotsiaalsete riskide kohta on vaja ELi õigusakte.
  Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi.

Komitee nõuab, et tugevdataks sotsiaalpartnerite rolli teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks. Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad. Raamkokkuleppele allakirjutanute koostatud rakendusaruande kohaselt annab Euroopa raamlepingu rakendamine ja aruanded ise vaatamata erinevatele probleemidele ja takistustele selgelt olulist lisaväärtust tööstressi ja sotsiaaldialoogi arendamise valdkonnas

   (1). Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi.
  Psühhosotsiaalsed riskid on keerukas probleem, millel on erinevad mõjutegurid, nagu töötingimused, töökoormuse juhtimine, töösuhted, aga ka individuaalsed võimed.

Motivatsioon

Me peaksime keskenduma oma lähenemises rohkem sellele, et tugevdataks sotsiaalpartnerite rolli teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks. Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad.

Me ei nõustu õigusaktide vajalikkusega, kuid nõustume komisjoni lähenemisviisiga valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ette muu kui seadusandlik ELi tasandi algatus vaimse tervise kohta töökohal, milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seotud esilekerkivaid küsimusi.

Lõpetuseks on olemas rakendusaruanne, mille koostasid tööstressi käsitleva sõltumatu raamkokkuleppe osapooled https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf, kus märgitakse muu hulgas, et hoolimata erinevatest probleemidest ja takistustest annavad Euroopa raamkokkuleppe rakendamine ja aruanded ise selgelt olulist lisaväärtust tööstressi ja sotsiaaldialoogi arendamise valdkonnas.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 97 |
| --- | --- |
| Vastu: | 159 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

97

Vastu:

159

Erapooletud:

14

MUUDATUSETTEPANEK 10

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.16

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee
  avaldab kahetsust selle üle
  , et strateegilise raamistiku
  kohaldamisalast on välja jäetud
  füüsilisest isikust ettevõtjad.
  Osa platvormitöötajaid, keda nimetatakse küll nn sõltumatuteks töötajateks, on tegelikult seotud platvormidega algoritmilise juhtimise kaudu. Pandeemia on toonud esile nende töötajate haavatavuse ja platvormide puudujäägid riskide ennetamisel. On lubamatu, et neid töötajaid ohustavad strateegilisest raamistikust väljajätmise tõttu endiselt kontrollimatud riskid.


  . | Komitee
  märgib
  , et strateegilise raamistiku
  kohaldamisalasse ei ole hõlmatud
  füüsilisest isikust ettevõtjad.
  Komitee on juba varem soovitanud korraldada komisjoni, ekspertide ja sotsiaalpartnerite osalusel sobival ajal uuringu, et leida parim lahendus, võttes nõuetekohaselt arvesse põhimõtet, et kõigil füüsilisest isikust ettevõtjatel peab olema ohutu ja tervislik töökeskkond. Lisaks märgib komitee, et nõukogu 18. veebruari 2003. aasta soovituses füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse parandamise kohta

   (1)

  soovitatakse liikmesriikidel oma tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise poliitika raames edendada füüsilisest isikust ettevõtjate ohutust ja tervist, võttes samal ajal arvesse konkreetsetes sektorites esinevaid erinevaid riske ning alltöövõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaheliste suhete eripära. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee
  avaldab kahetsust selle üle
  , et strateegilise raamistiku
  kohaldamisalast on välja jäetud
  füüsilisest isikust ettevõtjad.
  Osa platvormitöötajaid, keda nimetatakse küll nn sõltumatuteks töötajateks, on tegelikult seotud platvormidega algoritmilise juhtimise kaudu. Pandeemia on toonud esile nende töötajate haavatavuse ja platvormide puudujäägid riskide ennetamisel. On lubamatu, et neid töötajaid ohustavad strateegilisest raamistikust väljajätmise tõttu endiselt kontrollimatud riskid.

.

Komitee
  märgib
  , et strateegilise raamistiku
  kohaldamisalasse ei ole hõlmatud
  füüsilisest isikust ettevõtjad.
  Komitee on juba varem soovitanud korraldada komisjoni, ekspertide ja sotsiaalpartnerite osalusel sobival ajal uuringu, et leida parim lahendus, võttes nõuetekohaselt arvesse põhimõtet, et kõigil füüsilisest isikust ettevõtjatel peab olema ohutu ja tervislik töökeskkond. Lisaks märgib komitee, et nõukogu 18. veebruari 2003. aasta soovituses füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse parandamise kohta

   (1)

  soovitatakse liikmesriikidel oma tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise poliitika raames edendada füüsilisest isikust ettevõtjate ohutust ja tervist, võttes samal ajal arvesse konkreetsetes sektorites esinevaid erinevaid riske ning alltöövõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaheliste suhete eripära.

Motivatsioon

9. detsembril võttis komisjon vastu ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse töötingimuste parandamist platvormitöös. Kõnealuse ettepaneku kohta koostab komitee eraldi arvamuse (SOC/709) ning seetõttu ei tuleks käesolevas arvamuses neid küsimusi käsitleda.

Tekstis tuleks viidata nõukogu 18. veebruari 2003. aasta soovitusele füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse kaitse parandamise kohta.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 99 |
| --- | --- |
| Vastu: | 162 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

99

Vastu:

162

Erapooletud:

14

MUUDATUSETTEPANEK 11

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.17

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee rõhutab
  platvormide
  ja nende töötajate vahelisi asümmeetrilisi suhteid
  ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi.
  Lisaks tuleks neile töötajatele laiendada ka sotsiaalkaitseõigusi
  . | Komitee märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata
  platvormide
  ja nende kaudu tööd tegevate isikute vaheliste õiglaste suhete tagamisele
  ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee rõhutab
  platvormide
  ja nende töötajate vahelisi asümmeetrilisi suhteid
  ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi.
  Lisaks tuleks neile töötajatele laiendada ka sotsiaalkaitseõigusi
  .

Komitee märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata
  platvormide
  ja nende kaudu tööd tegevate isikute vaheliste õiglaste suhete tagamisele
  ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi.

Motivatsioon

Muudatusettepanekus tunnistatakse vajadust tagada õiglane suhe platvormi ja nende vahel, kes teevad platvormide kaudu tööd, olgu siis tegemist töötaja või ettevõtja/füüsilisest isikust ettevõtjaga. Muudatusettepanekuga parandatakse ka vale eeldust, et kõik platvormide kaudu töötavad isikud on töötajad, sest nad võivad olla ka füüsilisest isikust ettevõtjad või ettevõtjad.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 12

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 4.22

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kaugtöö eelised sõltuvad sellest, kuidas tööandja
  seda korraldab
  . Kaugtöö kasutamist
  tuleb
  reguleerida kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus (1) tuvastatud probleeme. 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe
  ei võimalda
  neid uusi probleeme lahendada.
  Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele
  . | Nagu 2002. aasta raamkokkuleppes märgiti, on kaugtöö asjaomasele töötajale ja tööandjale vabatahtlik. Kaugtööd võib nõuda töötaja esialgses ametijuhendis või leppida selles hiljem kokku vabatahtlikkuse alusel.
  Kaugtöö eelised sõltuvad
  muu hulgas
  sellest, kuidas tööandja
  ja töötaja seda korraldavad ja selles kokku lepivad
  . Kaugtöö kasutamist
  võib
  reguleerida
  näiteks
  kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus (1) tuvastatud probleeme. 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe
  võimaldab siiski
  neid uusi probleeme lahendada. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Kaugtöö eelised sõltuvad sellest, kuidas tööandja
  seda korraldab
  . Kaugtöö kasutamist
  tuleb
  reguleerida kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus (1) tuvastatud probleeme. 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe
  ei võimalda
  neid uusi probleeme lahendada.
  Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele
  .

Nagu 2002. aasta raamkokkuleppes märgiti, on kaugtöö asjaomasele töötajale ja tööandjale vabatahtlik. Kaugtööd võib nõuda töötaja esialgses ametijuhendis või leppida selles hiljem kokku vabatahtlikkuse alusel.
  Kaugtöö eelised sõltuvad
  muu hulgas
  sellest, kuidas tööandja
  ja töötaja seda korraldavad ja selles kokku lepivad
  . Kaugtöö kasutamist
  võib
  reguleerida
  näiteks
  kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus (1) tuvastatud probleeme. 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe
  võimaldab siiski
  neid uusi probleeme lahendada.

Motivatsioon

Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe võimaldab siiski lahendada kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 13

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe
  ei võimalda lahendada
  kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme.
  Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele. | Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe
  , mida täiendab ELi sotsiaalpartnerite 2020. aasta raamleping digiülemineku kohta, on kindel alus lahendamaks
  kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe
  ei võimalda lahendada
  kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme.
  Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele.

Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe
  , mida täiendab ELi sotsiaalpartnerite 2020. aasta raamleping digiülemineku kohta, on kindel alus lahendamaks
  kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme.

Motivatsioon

Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe võimaldab siiski lahendada kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 14

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.10

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee soovitab
  luua vahendi, millega saab
  hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju
  , ning kordab oma soovitust, et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor
  . (1). | Komitee soovitab
  teha rohkem jõupingutusi, et
  hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee soovitab
  luua vahendi, millega saab
  hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju
  , ning kordab oma soovitust, et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor
  . (1).

Komitee soovitab
  teha rohkem jõupingutusi, et
  hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju.

Motivatsioon

Mõju hindamise süsteemid on juba olemas. Raamlepingutel on ka oma rakendamise järelmeetmed.

Nagu Euroopa Komisjon on märkinud, on kutsehaigused tihedalt seotud sotsiaalkindlustusega, mis kuulub liikmesriikide pädevusse. Mis puudutab tööinspektsioone, siis sellega seondub ka kvalitatiivne aspekt ja tõsiasi, et ILO normide kohaselt ei hõlma tööinspektsioon üksnes tervishoidu ja ohutust, vaid ka muid tööga seotud aspekte (sotsiaaltöö, deklareerimata töö, tööhaldus jne).

Alates pandeemiast ja füüsiliste tööinspektsioonide arvu vähenemise tõttu mõnes liikmesriigis sanitaarmeetmetest tulenevalt, võeti kasutusele digitaalsed vahendid, et hõlbustada kontrollide virtuaalset läbiviimist (vähemalt osa inspekteerimisest saab teha virtuaalselt). Need uued töömeetodid võivad suurendada ka tööinspektsioonide tõhusust. Liikmesriigid otsustavad ise, kuidas korraldada tööjärelevalvet.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 15

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.12

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee nõuab töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni, reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid ning võtaks arvesse ka stressi

   (1)

  ja vahetustega töö

   (2)

  mõju. | Töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  tervitab komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2021. aasta lõpus saavutatud esialgset kokkulepet töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, mille kohaselt ajakohastatakse kantserogeenide ja mutageenide direktiivi. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee nõuab töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni, reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid ning võtaks arvesse ka stressi

   (1)

  ja vahetustega töö

   (2)

  mõju.

Töökeskkonnast
  põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas
  tervitab komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2021. aasta lõpus saavutatud esialgset kokkulepet töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, mille kohaselt ajakohastatakse kantserogeenide ja mutageenide direktiivi.

Motivatsioon

Tuleks märkida, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2021. aasta detsembris esialgsele kokkuleppele töötajate parema kaitse kohta kantserogeensete ja mutageensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest. Selleks et parandada töötajate kaitset vähktõve eest, tegi komisjon 2020. aastal ettepaneku veelgi piirata nende kokkupuudet vähki tekitavate kemikaalidega. See algatus on samuti osa komisjoni kohustusest võidelda vähktõve vastu Euroopa vähktõvevastase võitluse kava raames. Komisjon on rõhutanud, et kantserogeenide ja mutageenide direktiivi ajakohastamise kokkuleppe kohaselt saavad ligikaudu 1 miljon töötajat kasu suurematest kaitsemeetmetest, mis tulenevad akrüülnitriili ja nikliühendite kokkupuute piirnormide kehtestamisest töökeskkonnas ning benseeni piirnormide vähendamisest.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 16

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.13

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee nõuab
  ELi õigusakti loomist
  psühhosotsiaalsete riskide
  kohta
  . Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel. | Komitee nõuab
  rohkem tähelepanu ja lisajõupingutusi
  psühhosotsiaalsete riskide
  valdkonnas ning sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks
  .
  Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad. Raamlepingule allakirjutanute koostatud rakendusaruande kohaselt annab Euroopa raamlepingu rakendamine ja aruanded ise, mitmesugustest probleemidest ja takistustest hoolimata, selgelt olulist lisaväärtust tööga seotud stressi vähendamise ja sotsiaaldialoogi arendamise valdkonnas
  . Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel.
  Psühhosotsiaalsed riskid on aga keerukas probleem, millel on erinevad mõjutegurid, nagu töötingimused, töökoormuse juhtimine, töösuhted, aga ka individuaalsed võimed. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee nõuab
  ELi õigusakti loomist
  psühhosotsiaalsete riskide
  kohta
  . Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel.

Komitee nõuab
  rohkem tähelepanu ja lisajõupingutusi
  psühhosotsiaalsete riskide
  valdkonnas ning sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks
  .
  Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad. Raamlepingule allakirjutanute koostatud rakendusaruande kohaselt annab Euroopa raamlepingu rakendamine ja aruanded ise, mitmesugustest probleemidest ja takistustest hoolimata, selgelt olulist lisaväärtust tööga seotud stressi vähendamise ja sotsiaaldialoogi arendamise valdkonnas
  . Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel.
  Psühhosotsiaalsed riskid on aga keerukas probleem, millel on erinevad mõjutegurid, nagu töötingimused, töökoormuse juhtimine, töösuhted, aga ka individuaalsed võimed.

Motivatsioon

Õigusaktid ei lahenda kõiki probleeme. Me peaksime keskenduma oma lähenemises rohkem sellele, et tugevdataks sotsiaalpartnerite rolli teadlikkuse suurendamisel psühhosotsiaalsetest riskidest ja meetmete võtmisel nende ennetamiseks. Psühhosotsiaalsete riskidega tuleb tegeleda eelkõige töökoha/ettevõtte tasandil. Puudub kõigile sobiv lahendus, mis toimiks hästi kõigis ettevõtetes või liikmesriikides, sest probleemid on erinevad.

Me ei nõustu õigusaktide vajalikkusega, kuid nõustume komisjoni lähenemisviisiga valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ette muu kui seadusandlik ELi tasandi algatus vaimse tervise kohta töökohal, milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seotud esilekerkivaid küsimusi.

Raamlepingule allakirjutanute koostatud rakendusaruande (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf) kohaselt annab Euroopa raamlepingu rakendamine ja aruanded ise, mitmesugustest probleemidest ja takistustest hoolimata, selgelt olulist lisaväärtust tööga seotud stressi vähendamise ja sotsiaaldialoogi.

Psühhosotsiaalsed riskid on keerukas probleem, millel on erinevad mõjutegurid, nagu töötingimused, töökoormuse juhtimine, töösuhted, aga ka individuaalsed võimed.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 17

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.14

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb
  taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu. | Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb
  võtta meetmeid, millele on osutatud komisjoni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021–2027 „Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb
  taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu.

Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb
  võtta meetmeid, millele on osutatud komisjoni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021–2027 „Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“
  .

Motivatsioon

Komisjoni strateegia sisaldab muu hulgas komisjoni eesmärki muuta psühhosotsiaalsed ja ergonoomilised riskid tervislike töökohtade kampaania osaks.

Hääletuse tulemus

MUUDATUSETTEPANEK 18

Esitanud:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend

Punkt 1.16

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee
  kutsub üles lisama strateegilise raamistiku kohaldamisalasse platvormitöötajad. Tuleb tagada selliste töötajate organiseerumis-, esindus- ja kollektiivläbirääkimiste õigus ning laiendada neile õigust sotsiaalkaitsele. | Komitee
  märgib, et komisjon võttis 9. detsembril vastu ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse töötingimuste parandamist platvormitöös. Selle ettepaneku kohta koostatakse komitee eraldi arvamus (SOC/709). |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee
  kutsub üles lisama strateegilise raamistiku kohaldamisalasse platvormitöötajad. Tuleb tagada selliste töötajate organiseerumis-, esindus- ja kollektiivläbirääkimiste õigus ning laiendada neile õigust sotsiaalkaitsele.

Komitee
  märgib, et komisjon võttis 9. detsembril vastu ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse töötingimuste parandamist platvormitöös. Selle ettepaneku kohta koostatakse komitee eraldi arvamus (SOC/709).

Motivatsioon

Komisjon võttis 9. detsembril vastu ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse töötingimuste parandamist platvormitöös. Kõnealuse ettepaneku kohta koostatab komitee eraldi arvamuse (SOC/709) ning seetõttu ei tuleks käesolevas arvamuses neid küsimusi käsitleda.

Hääletuse tulemus

---

(1)  
  Bérastégui P. (2021), „Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review“, Euroopa Ametiühingute Instituudi uuringuaruanne, jaanuar 2021.01.

(1)  

  ELT C 220, 9.6.2021
  ,
  lk 13

  .

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(1)  
  https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-safety-work-eu-strategic-framework-2021-2027

(2)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(1)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(1)  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=et

(1)  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=et

(1)  
  Kemikaal, mis võib kahjustada


  mehe või naise viljakust või loote arengut.

(2)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(1)  
  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf

(1)  
  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/1fd9fbe0-1ee4-4928-a47d-4404b5301bbd

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  
  SOC/698

(1)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/..

(2)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/72 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/72

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Toiduga kindlustatus ja jätkusuutlikud toidusüsteemid“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(2022/C 194/10)

| Raportöör: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Peter SCHMIDT |

Raportöör:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Kaasraportöör:

Peter SCHMIDT

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa kiri, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.1.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 165/2/2 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa kiri, 21.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.1.2022

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

165/2/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oli esimene ELi institutsioon, kes nõudis ELis terviklikku toidupoliitikat, mille eesmärk on edendada tervislikku toitumist jätkusuutlikest toidusüsteemidest, sidudes põllumajanduse toitumise ja ökosüsteemi teenustega ning tagades tarneahelad, mis kaitsevad rahvatervist kõigis Euroopa ühiskonna osades (1). Selline poliitika, mis nüüd kajastub strateegias „Talust taldrikule“, peaks parandama toiduga seotud poliitikavaldkondade sidusust, suurendama teadlikkust toidu väärtusest ja edendama jätkusuutlikke toidusüsteeme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vastusena eesistujariigi Prantsusmaa taotlusele koostada käesolev ettevalmistav arvamus määratleb komitee järgmised põhivahendid, mida tuleb ELi tasandil kasutada Euroopa tootjate konkurentsivõime (2) kaitsmiseks, et tagada Euroopas toiduga kindlustatus ning toidu kestlikkus ja taskukohased hinnad tarbijatele:






  i. | edendada avatud strateegilist autonoomiat toiduga kindlustatuse ja toidu kestlikkuse tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.2.

i.

edendada avatud strateegilist autonoomiat toiduga kindlustatuse ja toidu kestlikkuse tagamiseks;

| ii. | arendada uuenduslikke tehnoloogiaid ja seemneid, et suuta alati pakkuda lahendusi põllumajandustootjatele, kes seisavad silmitsi olemasolevate vahendite piiratusega; |
| --- | --- |

ii.

arendada uuenduslikke tehnoloogiaid ja seemneid, et suuta alati pakkuda lahendusi põllumajandustootjatele, kes seisavad silmitsi olemasolevate vahendite piiratusega;

| iii. | tagada lairibaühendus ja digiteerimine, mis on täppispõllumajanduse ja robootika eeltingimus, ning toetada investeeringuid sellistesse kestlikesse tehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

iii.

tagada lairibaühendus ja digiteerimine, mis on täppispõllumajanduse ja robootika eeltingimus, ning toetada investeeringuid sellistesse kestlikesse tehnoloogiatesse;

| iv. | edendada ja hõlbustada põllumajandustootjate, eelkõige noorte põllumajandustootjate juurdepääsu nende uute tehnoloogiate alasele koolitusele; |
| --- | --- |

iv.

edendada ja hõlbustada põllumajandustootjate, eelkõige noorte põllumajandustootjate juurdepääsu nende uute tehnoloogiate alasele koolitusele;

| v. | tagada standardite vastastikkus ja võrdsed tingimused, kaasates rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia ja nende üldpõhimõtted kui ülemaailmsed kestlikkuse standardid kõigisse tulevastesse ELi kaubanduskokkulepetesse ning lisades need olemasolevatesse kaubanduslepingutesse ja WTO lepingutesse; |
| --- | --- |

v.

tagada standardite vastastikkus ja võrdsed tingimused, kaasates rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia ja nende üldpõhimõtted kui ülemaailmsed kestlikkuse standardid kõigisse tulevastesse ELi kaubanduskokkulepetesse ning lisades need olemasolevatesse kaubanduslepingutesse ja WTO lepingutesse;

| vi. | edendada toidu väärtust, toetades tarbijate toidualast haridust, mis aitab põllumajandussektorit ühiskonnale lähemale tuua; |
| --- | --- |

vi.

edendada toidu väärtust, toetades tarbijate toidualast haridust, mis aitab põllumajandussektorit ühiskonnale lähemale tuua;

| vii. | tagada õiglased hinnad ja sissetulekute õiglane jaotumine kogu ahela ulatuses, parandada tarbijate valmisolekut maksta toidu eest adekvaatset hinda, et tarbida vähem, kuid kvaliteetsemat toitu, ning keelustada kaugele vaatavate eeskirjade abil ebaausad kaubandustavad; |
| --- | --- |

vii.

tagada õiglased hinnad ja sissetulekute õiglane jaotumine kogu ahela ulatuses, parandada tarbijate valmisolekut maksta toidu eest adekvaatset hinda, et tarbida vähem, kuid kvaliteetsemat toitu, ning keelustada kaugele vaatavate eeskirjade abil ebaausad kaubandustavad;

| viii. | viia toiduäri tavad ja toimingud vastavusse kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

viii.

viia toiduäri tavad ja toimingud vastavusse kestliku arengu eesmärkidega;

| ix. | tagada kodanikuühiskonna ja toiduainete tarneahela kõigi sidusrühmade struktureeritud kaasamine ja osalemine, sealhulgas Euroopa toidupoliitika nõukogu kaudu, edendades pigem koostööd kui konkurentsi. |
| --- | --- |

ix.

tagada kodanikuühiskonna ja toiduainete tarneahela kõigi sidusrühmade struktureeritud kaasamine ja osalemine, sealhulgas Euroopa toidupoliitika nõukogu kaudu, edendades pigem koostööd kui konkurentsi.

| 1.3. | Lisaks sellele määratleb komitee järgmised põhivahendid, mis aitavad vähendada sõltuvust sisenditest, sealhulgas sünteetilistest sisenditest, ja parandada ELi sõltumatut valguga varustatust:






  i. | EL peaks toetama vähese sisendiga tootmisviise, eelkõige fossiilkütuste ja pestitsiidide puhul, ning edendama põllumajanduslike sisendite tootmisvõimsust Euroopas; |
| --- | --- | --- |

1.3.

i.

EL peaks toetama vähese sisendiga tootmisviise, eelkõige fossiilkütuste ja pestitsiidide puhul, ning edendama põllumajanduslike sisendite tootmisvõimsust Euroopas;

| ii. | ELi sõltumatu valguga varustatuse parandamine on igati soovitav. Sojaubade import kolmandatest riikidest võib põhjustada raadamist, metsade seisundi halvenemist ja looduslike ökosüsteemide hävitamist teatavates tootjariikides. Suure valgusisaldusega liblikõieliste ja kaunviljade arendamine liidus piiraks impordi kasutamist ning avaldaks seega positiivset mõju kliimale ja keskkonnale; |
| --- | --- |

ii.

ELi sõltumatu valguga varustatuse parandamine on igati soovitav. Sojaubade import kolmandatest riikidest võib põhjustada raadamist, metsade seisundi halvenemist ja looduslike ökosüsteemide hävitamist teatavates tootjariikides. Suure valgusisaldusega liblikõieliste ja kaunviljade arendamine liidus piiraks impordi kasutamist ning avaldaks seega positiivset mõju kliimale ja keskkonnale;

| iii. | korraldada ja toetada valgusektorit, et edendada tootmist ja veenda põllumajandustootjaid, eelkõige kaugeleulatuva ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kaudu; |
| --- | --- |

iii.

korraldada ja toetada valgusektorit, et edendada tootmist ja veenda põllumajandustootjaid, eelkõige kaugeleulatuva ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kaudu;

| iv. | tõhustada õliseemnete ja õlikoogi tootmist. Toiduainete tootmise esmase eesmärgi puhul põhineb õliseemnete hindamine nii õli kui ka kookide hindamisel ning seda ei saa üksteisest lahutada. See võimaldab edendada toidu ja energia kestlikku tootmist; |
| --- | --- |

iv.

tõhustada õliseemnete ja õlikoogi tootmist. Toiduainete tootmise esmase eesmärgi puhul põhineb õliseemnete hindamine nii õli kui ka kookide hindamisel ning seda ei saa üksteisest lahutada. See võimaldab edendada toidu ja energia kestlikku tootmist;

| v. | tugevdada ELi meetmeid maailma metsade kaitsmiseks ja taastamiseks, eelkõige praeguse metsasertifitseerimissüsteemi (PEFC, FSC) parandamise abil, et kiita heaks tooted, mis ei soodusta metsade hävitamist; |
| --- | --- |

v.

tugevdada ELi meetmeid maailma metsade kaitsmiseks ja taastamiseks, eelkõige praeguse metsasertifitseerimissüsteemi (PEFC, FSC) parandamise abil, et kiita heaks tooted, mis ei soodusta metsade hävitamist;

| vi. | töötada välja lühikesed, õiglased ja läbipaistvad tarneahelad ning tagada, et üleminek kestlikule põllumajandusele toimub järk-järgult, et säilitada praegune tasakaal; |
| --- | --- |

vi.

töötada välja lühikesed, õiglased ja läbipaistvad tarneahelad ning tagada, et üleminek kestlikule põllumajandusele toimub järk-järgult, et säilitada praegune tasakaal;

| vii. | tagada kõigile, eelkõige majanduslikult ja sotsiaalselt ebakindlates oludes elavatele inimestele õigus toidule, ning hõlbustada sotsiaalse innovatsiooni katsetamist. Toiduabi peab liikmesriikides jääma kohustuslikuks meetmeks; |
| --- | --- |

vii.

tagada kõigile, eelkõige majanduslikult ja sotsiaalselt ebakindlates oludes elavatele inimestele õigus toidule, ning hõlbustada sotsiaalse innovatsiooni katsetamist. Toiduabi peab liikmesriikides jääma kohustuslikuks meetmeks;

| viii. | tagada, et toitu oleks võimalik toota kõigis ELi osades. |
| --- | --- |

viii.

tagada, et toitu oleks võimalik toota kõigis ELi osades.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks hädaolukorra lahendamise plaani, et tagada kriisi ajal toidutarned ja toiduga kindlustatus, ning ettepaneku luua Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise mehhanism (EFSCM) ning soovitab need sätted lisada terviklikku toidupoliitikasse (3). Komitee soovib aktiivset rolli spetsiaalses eksperdirühmas. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Komitee oli esimene ELi institutsioon, kes nõudis ELis terviklikku toidupoliitikat, mille eesmärk on edendada tervislikku toitumist jätkusuutlikest toidusüsteemidest, sidudes põllumajanduse toitumise ja ökosüsteemi teenustega ning tagades tarneahelad, mis kaitsevad rahvatervist kõigis Euroopa ühiskonna osades (4). Selline poliitika, mis nüüd kajastub strateegias „Talust taldrikule“, peaks parandama toiduga seotud poliitikavaldkondade sidusust, suurendama teadlikkust toidu väärtusest ja edendama jätkusuutlikke toidusüsteeme. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa roheline kokkulepe annab strateegias „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegias esitatud põhimõtete kaudu võimaluse kinnitada Euroopa Liidu ja selle kodanike vahelist n-ö sotsiaalset toidulepingut ning edendada õiglast, tervislikku ja keskkonnasõbralikku toidusüsteemi kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kontekstis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | COVID-19 pandeemial on olnud ühiskonnale ja majandusele enneolematud tagajärjed (5). Kogu ELis on põllumajandustootjad ja toiduahelas osalejad vaatamata raskustele ja takistustele oma tööd jätkanud, et säilitada tootmist ja toita elanikkonda. ELi põllumajandus- ja toidutootmissektor on näidanud üles vastupidavust ohutu ja kvaliteetse toidu pakkumisel, kuigi tarneahelas on esinenud häireid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prantsusmaa riiklik toidunõukogu võttis 2021. aasta juulis vastu arvamuse nr 89 pealkirjaga „Feedback from the Covid-19 crisis – Period of the first national lockdown in France“ (6). Arvamuses jõutakse järeldusele, et COVID-19 kriisi puhkemine suurendas vajadust töötada välja süsteemsem visioon toidusüsteemidest, rakendades terviseühtsuse põhimõtet toiduainete tarneahela kõigil tasanditel. Selline integreeritud lähenemisviis tervishoiule rõhutab loomade, inimeste ja keskkonna vastastikust mõju. Majandusliku ja sotsiaalse ebakindluse tõttu, mida kriis on mõnikord põhjustanud või tugevdanud, on see toonud esile ka tugeva ebavõrdsuse toidu kättesaadavuses, mis ei ole kooskõlas jätkusuutliku toidusüsteemiga, ajendades arutelu õiguse üle toidule ja toidudemokraatia üle. Kogu ELi elanikkonna juurdepääs tervislikule, seaduslikult toodetud, taskukohasele ja kättesaadavale toidule on äärmiselt oluline, et täita rohelise kokkuleppe eesmärgid (7). Komitee peab väga ambitsioonikaks eesmärki muuta 2030. aastaks 25 % ELi põllumajandusmaast mahepõllumajanduslikuks (8) ning nõuab selle saavutamiseks kogu ELi hõlmavat edendusstrateegiat, unustamata seejuures, et tarbimist tuleb jälgida. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kriis on näidanud ka vajadust tõhustada koordineerimist ja parandada erandolukorra plaanimist, et olla valmis tegelema riskidega, mis võivad ohustada ELi toiduga varustamist ja toiduga kindlustatust. Eesmärk on vältida COVID-19 ajal kogetu kordumist, kus ELi tasandi koordineerimismeetmeid tuli võtta vastavalt vajadusele ja nende rakendamisel kohapeal improviseerida. Selle eesmärgi saavutamiseks avaldas komisjon hiljuti teatise „Hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus“ (9). Selles antakse ülevaade COVID-19 pandeemia ajal tuvastatud parandamist vajavatest valdkondadest, põhimõtetest, mida tuleks kriisi ajal järgida, ning EFSCMi loomisest. See hõlmab spetsiaalse eksperdirühma loomist, kuhu kuuluvad liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutused ning sidusrühmad. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) määratluse kohaselt on jätkusuutlik toidusüsteem selline, mis tagab toiduga kindlustatuse ja toitumise kõigile nii, et ei kahjustata tulevaste põlvkondade toiduga kindlustatuse ja toitumise majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aluseid (10). Strateegias „Talust taldrikule“ tuleb arvesse võtta kriisi tagajärgi, kuid anda ka vajalikud tagatised toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis. ELi toidusüsteemid peaksid tagama elanikkonna varustamise kvantiteedi ja kvaliteedi, toetades toiduainesektori konkurentsivõimet ja võttes arvesse kestlikkusega seotud probleeme. Samuti tuleks seejuures toetada sotsiaalset innovatsiooni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) avaldas 2021. aasta augustis aruande „Modelling environmental and climate ambitions in the agricultural sector with the CAPRI model“, (11) milles jäljendatakse mõnede strateegias „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegias sisalduvate kvantifitseeritud eesmärkide mõju Euroopa põllumajandussektorile ja turgudele (taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine, toitainete kao vähendamine, ökoloogiliste alade ja huvi pakkuvate valdkondade laiendamine mahepõllumajanduses). Näib, et need eesmärgid võivad kaasa tuua ELi toodangu 10–15 % vähenemise, põllumajandustootjate sissetulekute vähenemise, hindade tõusu ja paralleelselt impordi suurenemise. Selle aruande tulemused kinnitavad, kui oluline on ühiselt kaaluda põllumajanduse ja toiduainetega seotud üleminekut. Nagu on märgitud strateegias „Talust taldrikule“, võib toidukao ja toidujäätmete vähendamine selliseid arenguid vältida. Olemasolevate toiduvarude tõhus jaotamine võiks olla asjakohane vahend. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Toitumise areng on põllumajandus- ja toidusüsteemi kui terviku ülemineku lahutamatu osa, nagu ka muud poliitikameetmed, näiteks kaubanduse, konkurentsi, tervishoiu, hariduse, keskkonna ja tarbijapoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Euroopa Liidu Nõukogu tulevane eesistujariik Prantsusmaa palus komiteel koostada ettevalmistava arvamuse, milles käsitletakse eelkõige järgmist:






  — | ELi tasandil kasutatavad vahendid Euroopa tootjate konkurentsivõime kindlustamiseks, et tagada Euroopas toiduga kindlustatus ja taskukohased hinnad tarbijatele; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

ELi tasandil kasutatavad vahendid Euroopa tootjate konkurentsivõime kindlustamiseks, et tagada Euroopas toiduga kindlustatus ja taskukohased hinnad tarbijatele;

| — | vahendid, mis võivad aidata vähendada sõltuvust sisenditest, sealhulgas sünteetilistest sisenditest, ja parandada ELi sõltumatut varustatust valguga põllumajandussektori ümberkujundamise toetamise raamistikus ja pidades silmas Euroopa toidusüsteemide jätkusuutlikku üleminekut. |
| --- | --- |

—

vahendid, mis võivad aidata vähendada sõltuvust sisenditest, sealhulgas sünteetilistest sisenditest, ja parandada ELi sõltumatut varustatust valguga põllumajandussektori ümberkujundamise toetamise raamistikus ja pidades silmas Euroopa toidusüsteemide jätkusuutlikku üleminekut.

3.   ELi tasandi vahendid Euroopa tootjate konkurentsivõime kaitsmiseks, et tagada Euroopa toiduga kindlustatus (ja toidu kestlikkus) ja taskukohased hinnad tarbijatele

| 3.1. | Nagu komitee varasemates arvamustes mainitud, on selleks, et terviklik Euroopa toidupoliitika oleks Euroopa tarbijate jaoks tõeliselt asjakohane, oluline, et ELis kestlikult toodetud toiduainete hind ja kvaliteet oleksid konkurentsivõimelised. See tähendab, et Euroopa põllumajandus- ja toidutootmissektor on võimeline tarnima tarbijatele toitu hinnaga, mis sisaldab lisakulusid tulenevalt sellistest kriteeriumidest nagu kestlikkus, loomade heaolu, toiduohutus, toiteväärtus ja ka õiglane tulu põllumajandustootjatele, ning samas säilitab oma positsiooni valdava enamuse tarbijate eelisvalikuna (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pidades silmas eespool esitatud toiduga kindlustatuse, jätkusuutliku toidusüsteemi ja konkurentsivõime määratlusi, peaksid Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime säilitamine ja õiglased väärtusahelad võimaldama põllumajandustootjatele õiglast tasu, innustades ja tunnustades nende häid tavasid. Lisaks toiduainetega varustamise rollile pakub toidusüsteem tõelist lahendust kliimaprobleemidele, eelkõige tootmissüsteemide kohandamise, süsiniku mullas säilitamise, mulla- ja agroökoloogilise taristu, joogivee loodusliku filtreerimise ning bioloogilise mitmekesisuse suurendamise ja säilitamise kaudu. Siiski pakub Euroopa Komisjon strateegias „Talust taldrikule“ välja vaid üksikuid konkreetseid meetmeid põllumajandus- ja toidutootmissektori ja esmatootjate sissetuleku suurendamiseks ning ükski neist meetmetest ei suurenda sektori konkurentsivõimet. Need põhiküsimused peaksid olema strateegia rakendamise keskmes, sest nendest sõltub strateegia edu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sihtotstarbelised teadus- ja arendusprogrammid ning teadmussiirde arendamine on olulised kvaliteedi edendamiseks ja tootlikkuse tagamiseks, kindlustades samal ajal kestlikkuse. Pingutused tuleb suunata põllumajandustootjatele praktiliste, kättesaadavate ja kulutõhusate tehnoloogiliste lahenduste (nt täppispõllumajandus, otsustusprotsessi vahendid jne) ja agroökoloogilise ja kohaliku tootmise edendamiseks vahendite pakkumisele, sealhulgas nende rühmade toetamisele, kellel puuduvad teadmised kestlikuma tootmise kohta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EL peab samuti tagama kindla kohustuse kaitsta kõigi toiduahela töötajate (tootmine, töötlemine, turustamine) põhiõigusi. Sellega seoses peaks EL pühenduma töötajate sotsiaalsete põhiõiguste tõhusale kaitsele ning eelkõige järgima majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti (CESCR) asjakohaseid sätteid ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vastavaid konventsioone ja soovitusi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Järgmisi punkte võiks vaadelda kui vahendeid, millega kaitsta Euroopa tootjate konkurentsivõimet, et tagada Euroopa toiduga kindlustatus, toidu kestlikkus ning taskukohased hinnad tarbijatele. |
| --- | --- |

3.5.

3.5.1.   Avatud strateegilise autonoomia edendamine toiduga kindlustatuse ja toidu kestlikkuse tagamiseks

| i. | Komitee on juba teinud ettepaneku määratleda toidutoodangul, tööjõul ja kaubandusel põhinev avatud strateegiline autonoomia, mida kohaldatakse toidusüsteemidele ning mille üldine eesmärk on õiglase, tervisliku, kestliku ja vastupidava toidutarne kaudu tagada kõigi ELi kodanike toiduga kindlustatus ja toidu kestlikkus (13). |
| --- | --- |

i.

Komitee on juba teinud ettepaneku määratleda toidutoodangul, tööjõul ja kaubandusel põhinev avatud strateegiline autonoomia, mida kohaldatakse toidusüsteemidele ning mille üldine eesmärk on õiglase, tervisliku, kestliku ja vastupidava toidutarne kaudu tagada kõigi ELi kodanike toiduga kindlustatus ja toidu kestlikkus (13).

| ii. | Komitee on samuti rõhutanud, (14) et oluline on ühtlustada tootmisstandardid, et vältida konkurentsimoonutusi ja võimaldada igal riigil toota põhitoiduaineid. Nii üldise ulatusega kui ka kahepoolsete lepingutega hõlmatavaid WTO põllumajanduse kaitseklausleid tuleb täiustada mitmesuguste kriteeriumide alusel, mille komitee oma arvamuses välja toob. Eesmärk on tagada aus konkurents ja ELi põllumajandus- ja toidutootmissektori kestlikkus, kindlustades toidualase sõltumatuse ELis nii tootjate kui ka tarbijate jaoks. COVID-19 pandeemia on näidanud vajadust toidualase sõltumatuse järele. Praegused klauslid ei ole tõhusad, sest nende rakendamiseks kuluv aeg on liiga pikk. Tänu majanduse digiteerimisele on andmeid võimalik kätte saada siiski paari tunniga. Mahte ja hindu saab nüüd tõhusalt jälgida, mis võimaldab kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

ii.

Komitee on samuti rõhutanud, (14) et oluline on ühtlustada tootmisstandardid, et vältida konkurentsimoonutusi ja võimaldada igal riigil toota põhitoiduaineid. Nii üldise ulatusega kui ka kahepoolsete lepingutega hõlmatavaid WTO põllumajanduse kaitseklausleid tuleb täiustada mitmesuguste kriteeriumide alusel, mille komitee oma arvamuses välja toob. Eesmärk on tagada aus konkurents ja ELi põllumajandus- ja toidutootmissektori kestlikkus, kindlustades toidualase sõltumatuse ELis nii tootjate kui ka tarbijate jaoks. COVID-19 pandeemia on näidanud vajadust toidualase sõltumatuse järele. Praegused klauslid ei ole tõhusad, sest nende rakendamiseks kuluv aeg on liiga pikk. Tänu majanduse digiteerimisele on andmeid võimalik kätte saada siiski paari tunniga. Mahte ja hindu saab nüüd tõhusalt jälgida, mis võimaldab kiiresti reageerida.

| iii. | Eelkõige peaksid toidusüsteemid ELis olema mitmekesisemad. Põllumajandustööjõudu tuleks tugevdada eelkõige noortes huvi äratamise ja inimväärsete töötingimuste tagamisega. Kaubanduspoliitika tuleks viia kooskõlla ELi toidu kestlikkuse standardite ja konkurentsivõimega (15). |
| --- | --- |

iii.

Eelkõige peaksid toidusüsteemid ELis olema mitmekesisemad. Põllumajandustööjõudu tuleks tugevdada eelkõige noortes huvi äratamise ja inimväärsete töötingimuste tagamisega. Kaubanduspoliitika tuleks viia kooskõlla ELi toidu kestlikkuse standardite ja konkurentsivõimega (15).

3.5.2.   Standardite vastastikkuse tagamine, lisades rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegia ülemaailmsete kestlikkuse standarditena kõigisse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse

| i. | Komitee tegi ettepaneku kaasata rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia ja paketi „Eesmärk 55“ kõigisse ELi tulevastesse kaubanduskokkulepetesse, tunnistades samas, et kestliku arengu eesmärkide ja kõrgemate standardite integreerimine mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse ja nende rakendamine on äärmiselt keeruline. Suurem edasiminek kestliku arengu eesmärkide ning peamiste keskkonna- ja sotsiaalstandardite puhul paistab lühemas perspektiivis olevat võimalik kahepoolsetes kaubanduslepingutes. On hästi teada, et põllumajandussaadustega kauplemisel on suurema osa, kui mitte kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tähtis roll, ja et ka WTO-l on nende saavutamisel täita oluline osa ning see oleks palju keerulisem ilma tõhusa mitmepoolse kaubandusmehhanismita. Piiride sulgemine kriiside ajal muudab kriisi tavaliselt hullemaks ega ole lahendus. Komitee leiab, et EL peaks rakendama Euroopa õigusakte, millega kehtestatakse ettevõtjatele hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, et tuvastada, ennetada ja leevendada keskkonna- ja sotsiaalseid riske ning inimõiguste rikkumisi. EL peab tagama, et kaubanduslepingud ei hajutaks neid probleeme ega suurendaks näiteks metsade hävitamist teistes riikides. Kõik ELi kaubanduskokkulepped peavad järgima ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning ettevaatuspõhimõtet (16). |
| --- | --- |

i.

Komitee tegi ettepaneku kaasata rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia ja paketi „Eesmärk 55“ kõigisse ELi tulevastesse kaubanduskokkulepetesse, tunnistades samas, et kestliku arengu eesmärkide ja kõrgemate standardite integreerimine mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse ja nende rakendamine on äärmiselt keeruline. Suurem edasiminek kestliku arengu eesmärkide ning peamiste keskkonna- ja sotsiaalstandardite puhul paistab lühemas perspektiivis olevat võimalik kahepoolsetes kaubanduslepingutes. On hästi teada, et põllumajandussaadustega kauplemisel on suurema osa, kui mitte kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tähtis roll, ja et ka WTO-l on nende saavutamisel täita oluline osa ning see oleks palju keerulisem ilma tõhusa mitmepoolse kaubandusmehhanismita. Piiride sulgemine kriiside ajal muudab kriisi tavaliselt hullemaks ega ole lahendus. Komitee leiab, et EL peaks rakendama Euroopa õigusakte, millega kehtestatakse ettevõtjatele hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, et tuvastada, ennetada ja leevendada keskkonna- ja sotsiaalseid riske ning inimõiguste rikkumisi. EL peab tagama, et kaubanduslepingud ei hajutaks neid probleeme ega suurendaks näiteks metsade hävitamist teistes riikides. Kõik ELi kaubanduskokkulepped peavad järgima ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning ettevaatuspõhimõtet (16).

| ii. | Komitee rõhutas ka, et ilma ELi kaubanduspoliitika muutmiseta ei saavutata strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke (17). Strateegia „Talust taldrikule“ hõlmab olulisi samme ELi kahepoolsete vabakaubanduslepingute kestlikkuse sätete tugevdamiseks ja nende eeskirjade jõustamiseks. Rahvusvaheliste lepingute järgimise tagamiseks ning kestlikkusega seotud kohustuste rikkumistest teatamise ja neile reageerimise menetluste tõhustamiseks on siiski võimalik rohkem ära teha. Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi ettepanekule muude sektorite kohta ning nagu arvamuses NAT/834 (18) arutatud, tuleks kaaluda piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (CBAM) kasutuselevõttu põllumajandustoodete impordi jaoks. |
| --- | --- |

ii.

Komitee rõhutas ka, et ilma ELi kaubanduspoliitika muutmiseta ei saavutata strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke (17). Strateegia „Talust taldrikule“ hõlmab olulisi samme ELi kahepoolsete vabakaubanduslepingute kestlikkuse sätete tugevdamiseks ja nende eeskirjade jõustamiseks. Rahvusvaheliste lepingute järgimise tagamiseks ning kestlikkusega seotud kohustuste rikkumistest teatamise ja neile reageerimise menetluste tõhustamiseks on siiski võimalik rohkem ära teha. Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi ettepanekule muude sektorite kohta ning nagu arvamuses NAT/834 (18) arutatud, tuleks kaaluda piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (CBAM) kasutuselevõttu põllumajandustoodete impordi jaoks.

| iii. | Komitee teeb ettepaneku luua ELi amet imporditud toodangu sertifitseerimiseks vastavalt ELi kestlikkuse standarditele. |
| --- | --- |

iii.

Komitee teeb ettepaneku luua ELi amet imporditud toodangu sertifitseerimiseks vastavalt ELi kestlikkuse standarditele.

| iv. | Lisaks kutsub komitee ELi üles tagama sooduskaubanduslepingutes standardite tõelise vastastikkuse, eelkõige seoses loomade heaolu, kestlikkuse ja nn talust taldrikule protsessi jälgitavusega (toorainete, töödeldud toodete koostisosade ja kõigi toidukomponentide päritolumärgistus), tuginedes mõningate hiljutiste kahepoolsete sätetega saavutatud tulemustele ja neid süvalaiendades. Samuti on oluline leida uusi kestlikke meetodeid, mida põllumajandustootjad saavad kasutusele võtta, edendades kestlikke tavasid ja tagades, et ELi ja arenguriikide väikepõllumajandustootjad saaksid kasutada uusi kestliku tootmise võimalusi. Nende kaalutluste poole tuleb püüelda pigem rahvusvahelistel foorumitel, nt ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee ja Codex Alimentarius, mitte piirduda kahepoolsete läbirääkimistega, kus põllumajandustootjate ja kodanikuühiskonna osalemine on piiratud, valitseb märkimisväärne jõupositsioonide erinevus ja lõppeesmärgiks jääb kaubanduse liberaliseerimine. Lähtepunktiks võib olla jätkusuutlike toidusüsteemide jaoks kavandatud õigusraamistik. See peab aitama kehtestada selge jätkusuutlike toidusüsteemide määratluse, mis on kooskõlas ELi olemasolevate keskkonnasäästlikkuse määratlustega (19). |
| --- | --- |

iv.

Lisaks kutsub komitee ELi üles tagama sooduskaubanduslepingutes standardite tõelise vastastikkuse, eelkõige seoses loomade heaolu, kestlikkuse ja nn talust taldrikule protsessi jälgitavusega (toorainete, töödeldud toodete koostisosade ja kõigi toidukomponentide päritolumärgistus), tuginedes mõningate hiljutiste kahepoolsete sätetega saavutatud tulemustele ja neid süvalaiendades. Samuti on oluline leida uusi kestlikke meetodeid, mida põllumajandustootjad saavad kasutusele võtta, edendades kestlikke tavasid ja tagades, et ELi ja arenguriikide väikepõllumajandustootjad saaksid kasutada uusi kestliku tootmise võimalusi. Nende kaalutluste poole tuleb püüelda pigem rahvusvahelistel foorumitel, nt ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee ja Codex Alimentarius, mitte piirduda kahepoolsete läbirääkimistega, kus põllumajandustootjate ja kodanikuühiskonna osalemine on piiratud, valitseb märkimisväärne jõupositsioonide erinevus ja lõppeesmärgiks jääb kaubanduse liberaliseerimine. Lähtepunktiks võib olla jätkusuutlike toidusüsteemide jaoks kavandatud õigusraamistik. See peab aitama kehtestada selge jätkusuutlike toidusüsteemide määratluse, mis on kooskõlas ELi olemasolevate keskkonnasäästlikkuse määratlustega (19).

3.5.3.   Toidu väärtuse edendamine

| i. | Eurostati avaldatud viimaste andmete kohaselt moodustas 2019. aastal kodumajapidamiste eelarvest toidule ja alkoholivabadele jookidele eraldatud osa 13 % kõigist tarbimiskulutustest. See on märkimisväärne langus võrreldes ÜPP algusajaga. See osakaal erineb riigiti ja tegemist on ELi kodumajapidamiste kolmanda kulukategooriaga pärast kategooriat „eluase, vesi, elekter ja kütused“, mis moodustas 23,5 %, ja kategooriat „transport“, mis moodustas 13,1 % kõigist tarbimiskulutustest. Samal ajal on Maailma Terviseorganisatsioon nimetanud rasvumise ülemaailmset kasvu epideemiliseks. 2017. aastal puudutas rasvumine 17 % ELi täiskasvanutest. Üldisemalt olid 52 % eurooplastest, st tähendab üks kahest täiskasvanust ja peaaegu iga kolmas laps, ülekaalulised või rasvunud. Seega käib Euroopa kaasas ülemaailmse suundumusega, mille kohaselt suureneb töödeldud, aga ka rasvaste, magusate ja soolaste toitude tarbimine. |
| --- | --- |

i.

Eurostati avaldatud viimaste andmete kohaselt moodustas 2019. aastal kodumajapidamiste eelarvest toidule ja alkoholivabadele jookidele eraldatud osa 13 % kõigist tarbimiskulutustest. See on märkimisväärne langus võrreldes ÜPP algusajaga. See osakaal erineb riigiti ja tegemist on ELi kodumajapidamiste kolmanda kulukategooriaga pärast kategooriat „eluase, vesi, elekter ja kütused“, mis moodustas 23,5 %, ja kategooriat „transport“, mis moodustas 13,1 % kõigist tarbimiskulutustest. Samal ajal on Maailma Terviseorganisatsioon nimetanud rasvumise ülemaailmset kasvu epideemiliseks. 2017. aastal puudutas rasvumine 17 % ELi täiskasvanutest. Üldisemalt olid 52 % eurooplastest, st tähendab üks kahest täiskasvanust ja peaaegu iga kolmas laps, ülekaalulised või rasvunud. Seega käib Euroopa kaasas ülemaailmse suundumusega, mille kohaselt suureneb töödeldud, aga ka rasvaste, magusate ja soolaste toitude tarbimine.

| ii. | Selle olukorra lahendamiseks saab kasutada mitut olulist vahendit. Komitee rõhutab, et jätkusuutliku toitumise suuniseid järgiv Euroopa ühine toidu märgistamise süsteem aitaks parandada läbipaistvust ja vähendada ilmaaegu odavate, ebatervislike ja jätkusuutmatute toorainete kasutamist (nt transrasvad, palmiõli ja liigne suhkur). Tarbijad saaksid kasu, kui toidu märgistamine hõlmaks ka keskkonna- ja sotsiaalaspekte. See aitaks suunata tarbijaid tervislikumate ja kestlikumate valikute poole (20). |
| --- | --- |

ii.

Selle olukorra lahendamiseks saab kasutada mitut olulist vahendit. Komitee rõhutab, et jätkusuutliku toitumise suuniseid järgiv Euroopa ühine toidu märgistamise süsteem aitaks parandada läbipaistvust ja vähendada ilmaaegu odavate, ebatervislike ja jätkusuutmatute toorainete kasutamist (nt transrasvad, palmiõli ja liigne suhkur). Tarbijad saaksid kasu, kui toidu märgistamine hõlmaks ka keskkonna- ja sotsiaalaspekte. See aitaks suunata tarbijaid tervislikumate ja kestlikumate valikute poole (20).

| iii. | Hind on tarbija jaoks kahtlemata tähtis tegur, veelgi enam kriisi ajal, kuid kvaliteet on sama oluline, mõne uuringu kohaselt isegi olulisem. Tarbijatel tuleb meeles pidada, et nõuded, mida ELi põllumajandustootjad kas või üksnes õigusliku aluse kaudu täidavad, on kõrgemad kui väljaspool ELi. Need nõuded tagavad meie toodangu kvaliteedi, tervislikkuse, ohutuse ja kestlikkuse. |
| --- | --- |

iii.

Hind on tarbija jaoks kahtlemata tähtis tegur, veelgi enam kriisi ajal, kuid kvaliteet on sama oluline, mõne uuringu kohaselt isegi olulisem. Tarbijatel tuleb meeles pidada, et nõuded, mida ELi põllumajandustootjad kas või üksnes õigusliku aluse kaudu täidavad, on kõrgemad kui väljaspool ELi. Need nõuded tagavad meie toodangu kvaliteedi, tervislikkuse, ohutuse ja kestlikkuse.

3.5.4.   Õiglaste hindade tagamine ja ebaausate kaubandustavade keelustamine

| i. | Tõeliselt toimiv toiduainete tarneahel on nii tugev, kui on selle nõrgim lüli, ning liiga kaua on nõrgim lüli olnud põllumajandustootja. ELi direktiiv ebaausate kaubandustavade kohta toiduainete tarneahelas (21) on oluline samm edasi (22). Esimest korda on saavutatud kokkulepe siduvate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse teatavaid ebaausaid kaubandustavasid. Direktiivi eesmärk on pakkuda ELi põllumajandustootjatele, nende tootjaorganisatsioonidele ja jaemüüjatele suuremat kaitset. Ainult siduva õigusraamistiku abil on võimalik saavutada jõudude tasakaal toiduainete tarneahelas. Oluline tingimus on ka sektorite ja põllumajandustootjate tegevuse korraldamine, mille eesmärk on tuua kvaliteetsed toiduained tarbijani. Lõpuks tuleb tagada, et kõik toiduainete tootmisega seotud isikud saaksid õiglast ja piisavat sissetulekut ning et tarbijatele pakutaks kvaliteetseid ja tervislikke tooteid mõistliku hinnaga. |
| --- | --- |

i.

Tõeliselt toimiv toiduainete tarneahel on nii tugev, kui on selle nõrgim lüli, ning liiga kaua on nõrgim lüli olnud põllumajandustootja. ELi direktiiv ebaausate kaubandustavade kohta toiduainete tarneahelas (21) on oluline samm edasi (22). Esimest korda on saavutatud kokkulepe siduvate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse teatavaid ebaausaid kaubandustavasid. Direktiivi eesmärk on pakkuda ELi põllumajandustootjatele, nende tootjaorganisatsioonidele ja jaemüüjatele suuremat kaitset. Ainult siduva õigusraamistiku abil on võimalik saavutada jõudude tasakaal toiduainete tarneahelas. Oluline tingimus on ka sektorite ja põllumajandustootjate tegevuse korraldamine, mille eesmärk on tuua kvaliteetsed toiduained tarbijani. Lõpuks tuleb tagada, et kõik toiduainete tootmisega seotud isikud saaksid õiglast ja piisavat sissetulekut ning et tarbijatele pakutaks kvaliteetseid ja tervislikke tooteid mõistliku hinnaga.

3.5.5.   Toiduäri tavade ja toimingute vastavusse viimine kestliku arengu eesmärkidega (23)

| i. | Euroopa roheline kokkulepe ja ELi taastekava näitavad vajadust lahutada majanduskasv jätkusuutmatutest tavadest. ELi nõukogu otsus 2030. aasta kliimaeesmärkide kohta näitab, et EL võib selles valdkonnas olla juhtivas rollis. Seda tuleb siiski teha kestliku arengu eesmärkide laiemas kontekstis. Kestliku arengu eesmärkidega kooskõlas olevad toidukäitlemistavad ja -toimingud on oluline ühenduslüli eesmärkide saavutamiseks, seades need eesmärgid strateegiate keskmesse (tegevuste ja kaugeleulatuvate eesmärkide ning mõju hindamise ja tulemuste läbipaistva edastamise kaudu) (24). |
| --- | --- |

i.

Euroopa roheline kokkulepe ja ELi taastekava näitavad vajadust lahutada majanduskasv jätkusuutmatutest tavadest. ELi nõukogu otsus 2030. aasta kliimaeesmärkide kohta näitab, et EL võib selles valdkonnas olla juhtivas rollis. Seda tuleb siiski teha kestliku arengu eesmärkide laiemas kontekstis. Kestliku arengu eesmärkidega kooskõlas olevad toidukäitlemistavad ja -toimingud on oluline ühenduslüli eesmärkide saavutamiseks, seades need eesmärgid strateegiate keskmesse (tegevuste ja kaugeleulatuvate eesmärkide ning mõju hindamise ja tulemuste läbipaistva edastamise kaudu) (24).

3.5.6.   Kodanikuühiskonna ja toiduainete tarneahela kõigi sidusrühmade struktureeritud kaasamise ja osalemise tagamine, sealhulgas Euroopa toidupoliitika nõukogu (25)
  kaudu, edendades pigem koostööd kui konkurentsi

| i. | Komitee on juba pikka aega toetanud kogu ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi, sealhulgas rohkem osalusvahendeid, et tagada kodanikuühiskonna – ja eelkõige noorte – suurem kaasamine ja osalemine kestlikkuse alases otsustusprotsessis. Seda saab teha Euroopa toidupoliitika nõukogu kaudu, mida komitee väga pooldab. |
| --- | --- |

i.

Komitee on juba pikka aega toetanud kogu ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi, sealhulgas rohkem osalusvahendeid, et tagada kodanikuühiskonna – ja eelkõige noorte – suurem kaasamine ja osalemine kestlikkuse alases otsustusprotsessis. Seda saab teha Euroopa toidupoliitika nõukogu kaudu, mida komitee väga pooldab.

4.   Vahendid, mis võivad aidata vähendada sõltuvust sisenditest, sealhulgas sünteetilistest sisenditest, ja parandada ELi sõltumatut varustatust valguga

4.1.   
  Sõltuvuse vähendamine sisenditest, eelkõige sünteetilistest sisenditest

| 4.1.1. | Nagu on selgitatud Euroopa Parlamendi raportis „Põllumajandussisendite tarneahel: struktuur ja mõjud“, on põllumajandusliku tooraine ja põllmajanduslike sisendite hindade suur volatiilsus suurendanud põllumajanduslike sissetulekute ebakindlust ja takistanud põllumajandustootjate pikaajalisi investeeringuid. Samal ajal on põllumajandustootjatel suur puudus vahenditest ja alternatiividest, kuna uuringud ei hõlma piisavalt neid teemasid. Oluline vajadus on näiteks agroökoloogia, uute resistentsete sortide, uute biotõrjemeetodite ja täppispõllumajanduse alaste teadusuuringute järele, millesse on vaja tugevalt panustada ja rahaliselt investeerida. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Loomakasvatuses kasutatavate antibiootikumide puhul tuleks tähelepanu juhtida märkimisväärsetele jõupingutustele, nagu tegi Euroopa Ravimiamet, kes rõhutas veterinaarsete antibiootikumide müügi vähenemist 32,5 % võrra aastatel 2011–2017. Euroopa seatud eesmärk vähendada antibiootikumide kasutamist loomadel veel 50 % võrra võib avaldada tõsist mõju loomade tervisele ja heaolule ning ohustada toiduohutust. Põllumajandustootjad ja veterinaararstid, kes edendavad valitsuste toetusel antibiootikumide asjakohast ja põhjendatud kasutamist, mis tuleks säilitada, on sellest täiesti teadlikud. Antibiootikumidele tuleks välja töötada ja pakkuda tõhusaid ja taskukohaseid alternatiive, sest muret tekitab ka praegune antibiootikumide kasutamise tase. Komitee toetab täielikult komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (26) raames esitatud delegeeritud õigusakti ettepanekut, millega nähakse ette teatavate antimikroobikumide reserveerimine inimtervishoiu jaoks. Olulised on kolm vahendit:






  — | investeerimine loomade heaolusse (rohkem ruumi looma kohta); |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

investeerimine loomade heaolusse (rohkem ruumi looma kohta);

| — | ennetustegevuse edendamine vaktsineerimise ja isevaktsineerimise (27) abil; |
| --- | --- |

—

ennetustegevuse edendamine vaktsineerimise ja isevaktsineerimise (27) abil;

| — | toidulisandite kättesaadavuse tagamine. |
| --- | --- |

—

toidulisandite kättesaadavuse tagamine.

| 4.1.3. | Strateegia „Talust taldrikule“ raames edendab komisjon taimekaitsevahendite ja antibiootikumide kasutamise vähendamist ning liigsest väetamisest tingitud toitainete kao vähendamist, et tõhustada keskkonnakaitset, kaitsta tervist, suurendada mahepõllumajanduse alasid ja võidelda antibiootikumiresistentsuse vastu. Biostimulaatorid võivad pakkuda kestlikke alternatiive sünteetilistele taimekaitsevahenditele ning ELi reguleerimisasutused peaksid lubama VKEdel selliseid tooteid arendada ja registreerida. Lisaks põllumajandussisendite jätkusuutmatu kasutamise negatiivsele keskkonna- ja tervisemõjule on ka majanduslikult oluline vähendada põllumajandusettevõtete sõltuvust sisenditest, sealhulgas sünteetilistest sisenditest ja fossiilkütustest, tingimusel, et on olemas tõhusad, töökindlad ja vastupidavad alternatiivid. Sisendite maksumuse suurenemine mõjutaks otseselt tootmiskulusid ja kahjustaks põllumajandusettevõtete sissetulekut või, kui seda on võimalik edasi kanda, põllumajandustoodete ja toiduainete hinda. Komitee rõhutab vajadust minimeerida sisendit toodetud kilogrammi kohta (keemiline sisend, tööjõud, nafta, energia, pindala, loomade arv jne). Lisaks rõhutab komitee vajadust maksimeerida agroökoloogilise taristu olemasolu meie tootmisökosüsteemides, et saada kasu nende paljudest teenustest ja eelkõige seal asuvate põllukultuuride toetajate tegevusest. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   
  ELi sõltumatu valguga varustatuse parandamine

| 4.2.1. | Taimsete valkude suure puudujäägi tõttu impordib EL suurema osa oma põllumajandussektori vajadustest. Eelkõige puudutab see söödamaterjali, näiteks sojaube. Vaatamata põllumajandustoodangu ja ekspordi kasvule oli EL 2018. aastal kalorite netoimportija (15 % sõltuvus impordist). Piimatoodete ja liha tootmise kõrge tase on võimalik ainult tänu valgurikaste taimede (eelkõige sojaubade ja sojakookide) ulatuslikule impordile Ameerika mandrilt. Sõltuvus imporditud toiduainetest tuleneb ELi ja USA vahelistest sõjajärgsetest kaubanduslepingutest. Ameerika Ühendriigid nõustusid Euroopa nisu- ja piimaturgude kaitsmisega ning vastutasuks vabastas Euroopa Liit USA maisi- ja sojaoatooted maksudest. Selle tulemusena saabusid õliseemned ja jahud ELi maailmaturuhindadega. Samal ajal kui kodumaine sojaubade tootmine on jäänud väga madalale tasemele, mis on tingitud geneetiliselt muundamata sojaubade mittekasumlikust majanduslikust marginaalist ja Põhja-Euroopa ebasobivast kliimast, on sojaubade ja sojaoajahu import ajavahemikus 1986–2013 oluliselt suurenenud (+ 49 % ja + 87 %). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ELi sõltumatu valguga varustatuse parandamine on igati soovitav. Sojaubade import kolmandatest riikidest võib põhjustada raadamist, metsade seisundi halvenemist ja looduslike ökosüsteemide hävitamist teatavates tootjariikides. Suure valgusisaldusega liblikõieliste taimede arendamine liidus piiraks impordi kasutamist ning avaldaks seega positiivset mõju kliimale ja keskkonnale. Samal ajal soodustab liblikõieliste taimede kasvatamine bioloogilist mitmekesisust ja vähendab lämmastikväetiste kasutamist. Taimsete valkude polükultuuride kasvatamise süsteemide autonoomia parandamine vähendab põllumajandusettevõtete sõltuvust loomasöödaks vajaliku tooraine maailmaturuhindade kõikumisest. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Euroopa Parlament võttis 2018. aasta aprillis vastu raporti, milles nõuti Euroopa valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegiat, (28) ning Euroopa Komisjon avaldas 2018. aasta lõpus aruande taimsete valkude kasutuse arendamise kohta Euroopa Liidus, (29) mida nimetatakse ka Euroopa valgukavaks. Euroopa Komisjon avaldas hiljuti kavad teatavate toodete impordi peatamiseks, kui nende tootmine põhjustab ebaseaduslikku metsaraiet. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Strateegias „Talust taldrikule“ rõhutas komisjon vajadust edendada palju rohkem ELis kasvatatud taimseid valke ning laiendada alternatiivsete valkude, nagu mikroobi-, mere- ja putukapõhised valgud, kättesaadavust ja allikaid. Lisaks võivad alternatiivsed söödamaterjalid, nagu putukad, mere söödavarud (nt vetikad) ja biomajanduse kõrvalsaadused (nt kalajäätmed,), etendada olulist rolli üleminekul kestlikule ja sõltumatule valguga varustatusele. Oluline on edendada ELi ühiskonna igapäevaste toitumisharjumuste arengut. Valgu mitmekesistamine peaks toimuma tooraine ja kohalike põllumajandustoodete kasuks, et edendada taimse valgu territoriaalset dünaamikat. Vastasel juhul on oht suurendada selliste töödeldud toodete importi ja tarnimist, mida esitletakse lihaasendajatena ja mis on sageli toiteväärtuselt ebapiisavad (30). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Taimse valgu tootmise arendamine ELis võib tuua mitte ainult majanduslikku kasu põllumajandustootjatele ning toidu ja loomasööda tootjatele, vaid ka mitmesuguseid keskkonna- ja kliimaeeliseid. Eelkõige aitavad valgurikkad kultuurid kaasa atmosfääri lämmastiku sidumisele mullas ja seega on neil oluline roll kestlikumas lämmastikuringes. Teisest küljest jääb põllumajandustootjatel olulisel määral vajaka resistentseid, piisava saagikusega ja kohandatud sorte puudutavatest rakendusuuringutest. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ELi sõltumatu valguga varustatuse parandamiseks võiks kaaluda järgmisi punkte:






  i. | tõhustada õliseemnete ja õlikoogi tootmist. Toiduainete tootmise esmase eesmärgi puhul põhineb õliseemnete hindamine nii õli kui ka kookide hindamisel ning seda ei saa üksteisest lahutada. See võimaldab edendada toidu ja energia kestlikku tootmist. Sellega seoses on murettekitav rapsiseemne kättesaadavus Euroopas: 3,8 miljonit tonni puhast valku 2017.–2018. aasta hooaja saagikoristusel ja 2,66 miljonit tonni puhast valku 2020.–2021. aasta hooaja saagikoristusel. Need arengud kajastuvad seemnete ja jahude, eelkõige sojaubade impordis. Euroopa rapsiseemne mahu vähenemine on tingitud nii ebasoodsatest ilmastikutingimustest kui ka raskustest põllukultuuride kasvatamisel, regulatiivsete piirangute suurenemisest ja kättesaadavate tootmisvahendite vähenemisest. Väljaspool Euroopat asuvatel tootjatel on selles kontekstis märkimisväärsed konkurentsieelised, näiteks valikutehnikate kasutamine, herbitsiide taluvad sordid jne. Selles kontekstis on väga olulised peegelpildi klauslid; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

i.

tõhustada õliseemnete ja õlikoogi tootmist. Toiduainete tootmise esmase eesmärgi puhul põhineb õliseemnete hindamine nii õli kui ka kookide hindamisel ning seda ei saa üksteisest lahutada. See võimaldab edendada toidu ja energia kestlikku tootmist. Sellega seoses on murettekitav rapsiseemne kättesaadavus Euroopas: 3,8 miljonit tonni puhast valku 2017.–2018. aasta hooaja saagikoristusel ja 2,66 miljonit tonni puhast valku 2020.–2021. aasta hooaja saagikoristusel. Need arengud kajastuvad seemnete ja jahude, eelkõige sojaubade impordis. Euroopa rapsiseemne mahu vähenemine on tingitud nii ebasoodsatest ilmastikutingimustest kui ka raskustest põllukultuuride kasvatamisel, regulatiivsete piirangute suurenemisest ja kättesaadavate tootmisvahendite vähenemisest. Väljaspool Euroopat asuvatel tootjatel on selles kontekstis märkimisväärsed konkurentsieelised, näiteks valikutehnikate kasutamine, herbitsiide taluvad sordid jne. Selles kontekstis on väga olulised peegelpildi klauslid;

| ii. | valgusektori korraldamine ja toetamine, et edendada tootmist ja veenda põllumajandustootjaid, eelkõige kaugeleulatuva ühise põllumajanduspoliitika kaudu. Ühine põllumajanduspoliitika sisaldab juba mitmeid meetmeid, mis on viimastel aastatel otseselt või kaudselt soodustanud taimse valgu tootmist ELis, kuid tarvis on strateegilisemat ja edasipüüdlikumat lähenemisviisi. Ühise põllumajanduspoliitika eelarvest ei piisa, et korvata taimsete valkude tootmisega kaasnevat majanduslikku kahju Euroopas. Seetõttu oleks tarvis ühise põllumajanduspoliitika eelarvet ülemaailmsel tasandil suurendada. |
| --- | --- |

ii.

valgusektori korraldamine ja toetamine, et edendada tootmist ja veenda põllumajandustootjaid, eelkõige kaugeleulatuva ühise põllumajanduspoliitika kaudu. Ühine põllumajanduspoliitika sisaldab juba mitmeid meetmeid, mis on viimastel aastatel otseselt või kaudselt soodustanud taimse valgu tootmist ELis, kuid tarvis on strateegilisemat ja edasipüüdlikumat lähenemisviisi. Ühise põllumajanduspoliitika eelarvest ei piisa, et korvata taimsete valkude tootmisega kaasnevat majanduslikku kahju Euroopas. Seetõttu oleks tarvis ühise põllumajanduspoliitika eelarvet ülemaailmsel tasandil suurendada.

| iii. | teadusuuringutele tuginemine, et:






  a. | optimeerida valgu omastamist loomasöödas ja rõhutada karjamaade ja ristiku rolli olulise valguallikana mäletsejaliste jaoks; |
| --- | --- | --- |

iii.

teadusuuringutele tuginemine, et:

a.

optimeerida valgu omastamist loomasöödas ja rõhutada karjamaade ja ristiku rolli olulise valguallikana mäletsejaliste jaoks;

| b. | selgitada välja mereandide võimalik roll, näiteks tehistingimustes peetavatel kaladel ja mereandidel on väiksem CO2 jalajälg kui maismaal toimuval loomakasvatusel ja nad seovad süsinikku. Merevetikatest suupisted on juba turul kättesaadavad. Selleks on tarvis aga palju mineraale, näiteks rauda, ja seetõttu tuleks hoolt kanda selle eest, et vee tasakaalu ei häiritaks. Seega võib vesiviljelusel olla oluline roll ELi sõltumatu valguga varustatuse tagamisel, kuna see võimaldab toota jätkusuutlikke toiduaineid ja loomasööta ning arendada uusi biotooteid, näiteks toidulisandeid ja uusi materjale, mis põhinevad vetikatel ja muudel mereorganismidel. Lisaks on sinisel majandusel üha suurem potentsiaal edendada ELi majandust, kvaliteetset tööhõivet ja inimeste heaolu eri paikades, tuues erilist kasu ranniku- ja maapiirkondadele; |
| --- | --- |

b.

selgitada välja mereandide võimalik roll, näiteks tehistingimustes peetavatel kaladel ja mereandidel on väiksem CO2 jalajälg kui maismaal toimuval loomakasvatusel ja nad seovad süsinikku. Merevetikatest suupisted on juba turul kättesaadavad. Selleks on tarvis aga palju mineraale, näiteks rauda, ja seetõttu tuleks hoolt kanda selle eest, et vee tasakaalu ei häiritaks. Seega võib vesiviljelusel olla oluline roll ELi sõltumatu valguga varustatuse tagamisel, kuna see võimaldab toota jätkusuutlikke toiduaineid ja loomasööta ning arendada uusi biotooteid, näiteks toidulisandeid ja uusi materjale, mis põhinevad vetikatel ja muudel mereorganismidel. Lisaks on sinisel majandusel üha suurem potentsiaal edendada ELi majandust, kvaliteetset tööhõivet ja inimeste heaolu eri paikades, tuues erilist kasu ranniku- ja maapiirkondadele;

| c. | tagada põllumajandustootjatele suurem kasu teadmussiirdest ja teadlikkuse suurendamisest liblikõieliste taimede kasvatamise ja tootmise kohta eri tasanditel: saagikus, sortide valik, kahjurirünnakud, lahendused jne; |
| --- | --- |

c.

tagada põllumajandustootjatele suurem kasu teadmussiirdest ja teadlikkuse suurendamisest liblikõieliste taimede kasvatamise ja tootmise kohta eri tasanditel: saagikus, sortide valik, kahjurirünnakud, lahendused jne;

| iv. | ekstensiivse loomakasvatuse (31) edendamine võib olla ka võimalus kestlike loomsete valkude tootmiseks, edendades samal ajal karjamaade CO2 sidumise potentsiaali ja sellega seotud agroökoloogilist taristut. Ekstensiivne põllumajandus ja agrometsandus võivad suurendada vastupanuvõimet metsatulekahjudele. |
| --- | --- |

iv.

ekstensiivse loomakasvatuse (31) edendamine võib olla ka võimalus kestlike loomsete valkude tootmiseks, edendades samal ajal karjamaade CO2 sidumise potentsiaali ja sellega seotud agroökoloogilist taristut. Ekstensiivne põllumajandus ja agrometsandus võivad suurendada vastupanuvõimet metsatulekahjudele.

| 4.2.7. | Komitee kavatseb töötada välja ettepaneku strateegia kohta, et saavutada ELis kestlik ja avatud valgu ja taimeõliga varustatuse autonoomia, analüüsides ELis kasvatatud taimede, ELi vesiviljeluse saaduste, ekstensiivse loomakasvatuse ja muude valguallikate, nt putukad, vetikad ja linnade toidusüsteemid, potentsiaali. |
| --- | --- |

4.2.7.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

1

(2)  Vt konkurentsivõime määratlus punktis 3.1.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

4

(5)  Euroopa SKP vähenes 2020. aasta teises kvartalis 11,8 % (Eurostat).

5

(6)  https://cna-alimentation.fr/avis/tous-les-avis/

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi mahetootmise arendamise tegevuskava“ (ELT C 517, 22.12.2021, lk 114).

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/agri-food-supply-chain/contingency-plan_et

9

(10)  https://www.fao.org/3/ca2079en/CA2079EN.pdf

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC121368/pubsy_jrc_technical_report_-_capri_environmental_and_climatic_ambition_2.pdf

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Strateegiline sõltumatus ning toiduga kindlustatus ja toidu kestlikkus“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 56).

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Põllumajandustoodete kaitsemeetmete lisamine kaubanduslepingutesse“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 49).

14

(15)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Strateegiline sõltumatus ning toiduga kindlustatus ja toidu kestlikkus“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 56).

15

(16)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 66).

16

(17)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

17

(18)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 181.

18

(19)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

19

(20)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

20

(21)  ELT L 111, 25.4.2019, lk 59.

21

(22)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õiglase toiduainete tarneahela suunas“ (ettevalmistav arvamus) (ELT C 517, 22.12.2021, lk 38).

22

(23)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee – arvamus teemal „Toiduäri strateegiate ja toimingute vastavusse viimine kestliku arengu eesmärkidega COVID-19 järgseks kestlikuks taastumiseks“ (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

23

Euroopa Liidu Teatajas

(24)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee – arvamus teemal „Toiduäri strateegiate ja toimingute vastavusse viimine kestliku arengu eesmärkidega COVID-19 järgseks kestlikuks taastumiseks“ (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

24

Euroopa Liidu Teatajas

(25)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

26

(27)  Sama põllumajandusettevõtte haigelt või tervelt loomalt eraldatud patogeenidest valmistatud vaktsiin, mis on ette nähtud manustamiseks sellele haigele loomale või sama põllumajandusettevõtte teistele loomadele.

27

(28)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2018-0121_ET.html

28

(29)  COM(2018) 757 final.

29

(30)  https://www.clcv.org/storage/app/media/Dossier%20presse.pdf

30

(31)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne „Ekstensiivse loomakasvatuse ja orgaaniliste väetiste eelised Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis“.

31

„Ekstensiivse loomakasvatuse ja orgaaniliste väetiste eelised Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis“

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 566. istungjärk – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega“

[COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)]

(2022/C 194/11)

| Raportöör: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Bruno CHOIX |

Raportöör:

Dirk BERGRATH

Kaasraportöör:

Bruno CHOIX

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.9.2021
  nõukogu, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 237/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.9.2021

nõukogu, 20.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

237/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab oma toetust Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgile muuta EL 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. Lisaks juhib komitee tähelepanu ELi säästva ja aruka liikuvuse strateegia tähtsusele, millega on seatud mitmed vahe-eesmärgid selle kaugeleulatuva eesmärgi saavutamiseks, et kujundada transport sobivaks 2050. aasta kliimaneutraalsele Euroopale, edendades integreeritud süsteemset lähenemisviisi (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee pooldab seisukohta, et ELis registreeritud uued sõiduautod ja kaubikud peaksid võimaldama vähendada ELi sõidukipargi heitkoguseid 2035. aastaks 100 % võrra. Komitee toetab kogu ELi sõidukiparki hõlmavat kavandatud eesmärki vähendada uute sõiduautode CO2 heidet 55 % võrra (võrreldes 2021. aasta eesmärgiga) ning toetab üldiselt ka eesmärki vähendada 2030. aastaks väikeste tarbesõidukite heitkoguseid 50 % võrra. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et sõidukipargile seatud piirangud annavad väga tugeva ja tõhusa tõuke tehnoloogilisteks muutusteks kõnealuses sektoris. Kooskõlas oma varasema arvamusega (2) märgib komitee, et hoolimata kõigist eelistest tuleb nn summutitoru lähenemisviisi täiendada muude poliitikavahenditega. Pakett „Eesmärk 55“ peab tagama olelusringipõhise mõtteviisi ja vältima seda, et maanteetranspordi elektrifitseerimine toob kaasa heitkoguste nihkumise väärtusahela varasematesse etappidesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab tungivalt, et individuaalne liikuvus peab jääma kättesaadavaks ja taskukohaseks kõigile, eriti pendelrändajatele, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele ühistranspordile või muudele liikuvuslahendustele (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Autotööstus on Euroopa majanduse jaoks strateegilise tähtsusega. Autotootmine (montaaž ja tarnijad) annab tööd 2,6 miljonile töötajale ja loob 900 000 töökohta tarnetööstusharudes, moodustades kokku 11,6 % ELi töötleva tööstuse tööhõivest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tänu paketiga „Eesmärk 55“ kaasnevale CO2 heite vähendamise tempo märkimisväärsele kiirenemisele, peamiselt autotööstuses, on vaja lisavahendeid – näiteks laiendatud õiglase ülemineku fondi –, et tulla toime heitkoguste vähendamise meetmete sotsiaalsete tagajärgedega piirkondades, mis sõltuvad autotööstuse väärtusahelatest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kordab veel kord oma üleskutset hinnata töötajate kvalifikatsiooni, ümberõppe ja koolitamisega seonduvat olukorda ning viia läbi ajakohastatud analüüs selle kohta, millistes valdkondades on vaja (täiendavalt) tegutseda, et täiustada autotööstuse töötajate pädevusi ja oskusi struktuurse ülemineku tarvis (4). Komitee kordab, et need aspektid tuleks lisada kavandatud juhtimis- ja järelevalvesätetesse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee väljendab muret, et kui ülemineku toetamiseks vajalik laadimistaristu ei ole paigas, on vähendamiseesmärke keeruline saavutada. Laadimistaristu tuleb kasutusele võtta seal, kus inimesed elavad, töötavad ja teevad oma igapäevaseid toimetusi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Taastuvatel ja vähese CO2 heitega kütustel, sealhulgas sünteetilistel kütustel, võib olla küll teatav roll maanteetranspordi CO2 heite vähendamisel, eriti olemasoleva sõidukipargi ja raskesti elektrifitseeritavate osade puhul, kuid sellegipoolest tuleb kohaldada rangeid kestlikkusstandardeid. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ettepaneku taust

| 2.1. | Euroopa rohelist kokkulepet käsitleva teatisega (5) käivitati ELi uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks. Sellega kinnitati veel kord komisjoni soovi suurendada oma kliimaeesmärke ja muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | See eesmärk on sätestatud teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Põhjalikule mõjuhinnangule tuginedes tehti komisjoni teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine“ (7) ettepanek seada ELile kõrgemad eesmärgid ja esitati terviklik kava, et suurendada vastutustundlikul viisil Euroopa Liidu 2030. aasta siduvat eesmärki vähendada netoheidet vähemalt 55 %. 2030. aastaks seatud eesmärk on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgiga hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC ja teha jõupingutusi temperatuuritõusu hoidmiseks alla 1,5 oC. Euroopa Ülemkogu kinnitas ELi uue siduva eesmärgi 2030. aastaks oma kohtumisel, mis toimus 2020. aasta detsembris (8). Selleks, et saavutada 2030. aastaks seatud kõrgem eesmärk, on komisjon vaadanud läbi kehtivad kliima- ja energiaalased õigusaktid, millega nähakse ette kasvuhoonegaaside heite vähendamine 2030. aastaks ainult 40 % ja 2050. aastaks 60 % võrra. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni kliimaeesmärgi kavas (9) välja kuulutatud õigusaktide pakett „Eesmärk 55“ on kõige laiaulatuslikum osa jõupingutustest, mida tehakse 2030. aastaks seatud uue ambitsioonika kliimaeesmärgi saavutamiseks, ning kõik majandussektorid ja poliitikavaldkonnad, sealhulgas maanteetransport, peavad sellesse oma panuse andma. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Autotööstus on ELi majanduse jaoks keskse tähtsusega ja selle arvele langeb üle 7 % Euroopa Liidu SKPst, pakkudes otseselt või kaudselt tööd 12,6 miljonile eurooplasele. ELi autotööstuse investeeringud teadus- ja arendustegevusse ulatuvad 60,9 miljardi euroni aastas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjoni säästva ja aruka liikuvuse strateegias (10) käsitletakse heitevabale liikuvusele üleminekuga seotud laiemaid küsimusi ning esitatakse tegevuskava, kuidas suunata Euroopa transport säästva ja aruka tuleviku teele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Strateegia juurde kuuluv tegevuskava sisaldab muu hulgas poliitikameetmeid, mille eesmärk on hoogustada heiteta sõidukite ja nendega seotud taristu kasutuselevõttu. Heiteta sõidukitele üleminekuga hoitakse ära saaste teke ja parandatakse meie kodanike tervist; sellega toetatakse ka Euroopa rohelise kokkuleppe nullsaaste eesmärki, mis on esitatud nullsaaste saavutamise tegevuskavas (11). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite normid on sektori CO2 heite vähendamisel peamised mõjutegurid, nagu on välja toodud teatises Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamise kohta. Kõnealuse ettepaneku üldeesmärgid on aidata saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning selleks vähendada kooskõlas Euroopa kliimamäärusega 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CO2 heite normid, millega edendatakse uute heiteta sõidukite turuletoomist, täiendavad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (12) (taastuvenergia direktiiv), millega vähendatakse CO2 heidet elektrisõidukites kasutatava elektri tootmisel ning stimuleeritakse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutuselevõttu praegu kasutuses olevate sisepõlemismootoriga sõidukite jaoks. Samuti tekib oluline koostoime CO2 heite normide ning heitkogustega kauplemise tugevdatud süsteemi (13) ja taastuvenergia direktiivi vahel. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kinnitab oma toetust Euroopa rohelisele kokkuleppe eesmärgile muuta EL 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks, ning oma toetust muudetud 2030. aasta heitenormidele, nagu on rõhutatud komitee arvamuses Euroopa kliimamääruse kohta (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamine vähemalt 55 % võrra 2030. aastaks nõuab suuri täiendavaid jõupingutusi kõigis majandussektorites. See kehtib eriti transpordisektori puhul. Transpordisektor kuulub ELi rohelise kokkuleppe prioriteetide hulka, mille üldeesmärk on vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 90 %. Maanteetranspordiga seotud heitkogused tekitavad 22 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest ja 27 % Euroopa Liidu CO2 heitest (15). Ametlike andmete kohaselt olid maanteetranspordi heitkogused 2018. aastal 26,8 % kõrgemad kui 1990. aastal (16). Uute sõiduautode heitkogused suurenesid 2019. aastal kolmandat aastat järjest, ulatudes 122,3 grammini süsinikdioksiidi kilomeetri kohta (g CO2/km) (17). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toonitab, kui oluline on säästva ja aruka liikuvuse strateegia, millega on seatud mitmeid vahe-eesmärke selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, et muuta transport sobivaks kliimaneutraalsele Euroopale 2050. aastal. Tuginedes varasematele poliitikadokumentidele, edendab strateegia õigustatult integreeritud süsteemset lähenemist, toetudes täiendavate vahendite portfellile transpordi ümberkujundamiseks. Heitenormid on väga tähtsad, aga seatud eesmärkide saavutamine nõuab täiendavaid jõupingutusi infrastruktuuri kasutuselevõtuks, vähese CO2 heitega elektritootmise kiirendamiseks ja transpordi CO2 hinnakujunduse mehhanismide loomiseks (18). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite standardeid käsitlev määrus on nurgakivi ELi strateegiale, mille eesmärk on vähendada heitkoguseid sektoris. Komitee juhib tähelepanu sellele, et 2018. aastal jõudis lõpule sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heidet käsitleva määruse põhjalik läbivaatamine (19). Komitee tunnistab, et see hiljutine läbivaatamine ei ole siiski piisav, et jõuda Euroopa kliimamääruses sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkideni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Autotööstus on Euroopa majanduse jaoks strateegilise tähtsusega. Autotootmine (montaaž ja tarnijad) annab tööd 2,6 miljonile töötajale ja loob 900 000 töökohta tarnetööstusharudes, moodustades kokku 11,6 % ELi töötleva tööstuse tööhõivest. Kokku annavad autotööstusega seotud tegevused tööd 12,6 miljonile inimesele Euroopas, mis tähendab, et autotööstus moodustab 6,6 % kõikidest töökohtadest ELis. ELi autotööstus toodab igal aastal 76 miljardit eurot kaubandusbilansi ülejääki ja sellele langeb 33 % teadus- ja arendustegevuse kogukulutustest ELis. Samuti on mootorsõidukite ostmine ja kasutamine liikmesriikide jaoks väga suur maksutulu allikas – ainuüksi Saksamaa kogub aastas ligi 100 miljardit eurot (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | 2030. aasta maanteetranspordi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamine nõuab suuri jõupingutusi autotööstuse ümberkujundamiseks ja olemasoleva sõidukipargi asendamiseks. Elektriautode kasutamine Euroopas kasvab paljudes liikmesriikides kiiresti, kuid see on endiselt piiratud – elektriautod moodustasid 2019. aastal vaid 3,5 % kõigist registreeritud uutest autodest, kaasa arvatud akutoitega elektrisõidukid ja pistikuühendusega hübriidsõidukid. Elektriautod moodustavad ainult 1,2 % ELi praegusest sõidukipargist (21). Hiljutised andmed näitavad, et akutoitega elektrisõidukite ja pistikuühendusega hübriidsõidukite turuosa suurenes 2021. aasta kolmandas kvartalis vastavalt 9,8 % ja 9,1 % (22). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tuleb meeles pidada, et ELi autotööstus peab CO2 heidet vähendama olukorras, kus ta on hädas mitmete teiste struktuurimuutuste põhjustega, mis juba mõjutavad märkimisväärselt sektori tööjõudu: tootmisliinide automatiseerimine ja robotiseerimine toob kaasa tootlikkuse kasvu, mis mõjutab sektoris töötatud tundide arvu; (23) pooljuhtide jätkuv nappus põhjustab tootmiskadusid, samal ajal kui pandeemia ja selle tagajärjed on viinud müügi ja tootmise ajaloolise madalseisuni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee rõhutab tungivalt, et individuaalne liikuvus peab jääma kättesaadavaks ja taskukohaseks kõigile, eriti pendelrändajatele, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele ühistranspordile või muudele liikuvuslahendustele (24). Akutoitega elektrisõidukite turu kasvu oluliseks takistuseks on kõrged ostuhinnad, mis suurendavad esimeste omanike amortisatsioonikulusid, mis määravad turul saada olevad autod. Mitmed aruanded näitavad siiski, et akutoitega elektrisõidukid on paljudes riikides juba praegu tarbijate jaoks kõige taskukohasem valik, kui arvestada auto omamise kogukulusid (25). Proportsionaalsete toetusmeetmete ja stiimulite säilitamine lähiaastatel on oluline, et luua eeliseid kasutatud autode kasutajatele, kes saavad elektrifitseerimisest kõige rohkem kasu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | 2020. aasta mais tegi Euroopa Komisjon ettepaneku luua 40 miljardi euro suurune õiglase ülemineku fond, et toetada söetööstusest ja CO2-mahukatest tööstusharudest sõltuvaid piirkondi nende püüdlustes CO2 heite vähendamisel. ELi eelarvet ja ELi majanduse elavdamist käsitlevate läbirääkimiste raames leppisid liikmesriigid kokku, et eraldavad õiglase ülemineku fondile 17,5 miljardit eurot. Tänu paketiga „Eesmärk 55“ kaasnevale CO2 vähendamise tempo märkimisväärsele kiirenemisele, peamiselt autotööstuses, on vaja lisavahendeid toimetulekuks heitmete vähendamise meetmete sotsiaalsete tagajärgedega piirkondades, mis sõltuvad autotööstuse väärtusahelatest. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee rõhutab, et sõidukipargile seatud piirangud annavad väga tugeva ja tõhusa tõuke tehnoloogilisteks muutusteks kõnealuses sektoris. Euroopa autotööstus on jõudnud heiteta sõidukite teele suuresti tänu sellele regulatiivsele impulsile. Ambitsioonikamad piirangud sõidukipargile aitavad tagada, et Euroopast saaks 2050. aastaks esimene kliimaneutraalne maailmajagu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee jagab seisukohta, et ELis registreeritud uued sõiduautod ja kaubikud peaksid võimaldama vähendada ELi sõidukipargi heitkoguseid 2035. aastaks 100 % võrra. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et seda vähendamiseesmärki on võimalik saavutada ainult siis, kui kõik raamtingimused on omavahel optimaalselt seotud ning tarbijaid (kogu Euroopa Liidus) on võimalik veenda heiteta sõidukitele üle minema. Seetõttu on oluline võtta kasutusele vajalik laadimistaristu kohtades, kus inimesed elavad, töötavad ja tegelevad oma igapäevaste toimetustega, tagades samal ajal, et see laadimistaristu on neile mugav. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee toetab kogu ELi sõidukiparki hõlmavat kavandatud eesmärki vähendada 2030. aastaks uute sõiduautode CO2 heidet 55 % võrra (võrreldes 2021. aasta eesmärgiga). Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades autotööstuse erilisi tootmis- ja arendustsükleid, on selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud autotööstust puudutavad otsused tarvis teha koheselt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab üldjoontes ka 50 % vähendamise eesmärki väikeste tarbesõidukite puhul, kuid juhib tähelepanu nende sõidukite erilisele tootmis- ja arendustsüklile ning tüüpilisele kasutamisele. Komitee väljendab muret, et vähendamiseesmärkide saavutamine on keeruline, kui puudub toimiv laadimistaristu ülemineku toetamiseks, ning seega võib vaja minna lisakriteeriume. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee toonitab veel kord oma üleskutset praeguse määruse vahehindamiseks (algselt kavas 2024. aastal), et teha kokkuvõte töötajate kvalifikatsiooni, ümberõppe ja koolitamise olukorrast ning viia läbi ajakohastatud analüüs selle kohta, millistes valdkondades on vaja (täiendavalt) tegutseda, et täiustada autotööstuse töötajate pädevusi ja oskusi struktuurse ülemineku tarvis (26). Komitee kordab, et need aspektid tuleks lisada kavandatud juhtimis- ja järelevalvesätetesse, mis peavad põhinema tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmisel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CO2 heite normide määruse läbivaatamine peab põhinema tehnoloogianeutraalsusel, pidades samas silmas, et kõik võimalused ei paku kõrget energiatõhusust. Kuigi elektrifitseerimine on selgelt parim valik maanteetranspordi CO2 heite vähendamiseks, ei pruugi see olla kõige asjakohasem valik raskemate või kaugtranspordiveokite puhul. Nagu rõhutas Euroopa Komisjon oma 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks“, tuleb kaaluda mitmesuguseid tehnoloogiaid ja ELi lähenemisviis peab põhinema tehnoloogianeutraalsusel. Akudel, vesinikul, täiustatud biokütustel, biometaanil ja sünteetilistel kütustel on kõigil oma osa transpordisüsteemi CO2 heite vähendamisel. Komitee toetab tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet ja rõhutab vajadust hoida liikuvuse liikide jaotuses kõik jõuseadmed, mis vastavad rohelise kokkuleppe kohastele CO2 ja heitenormidele. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kooskõlas oma varasema arvamusega (27) märgib komitee, et hoolimata kõigist eelistest tuleb määruse eelnõus valitud nn summutitoru lähenemisviisi täiendada muude poliitikavahenditega. Pakett „Eesmärk 55“ peab tagama olelusringipõhise mõtteviisi ja vältima seda, et maanteetranspordi elektrifitseerimine toob kaasa heitkoguste nihkumise väärtusahela varasematesse etappidesse. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamine ja taastuvenergia direktiiv peavad tagama, et maanteetranspordi elektrifitseerimine ja elektri tootmise CO2heite vähendamine leiavad aset samas tempos. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Praegune vastuvõtt turul näitab, et pistikhübriidtehnoloogia võib toimida sisenemis- ja üleminekutehnoloogiana, et aidata saavutada kliimaeesmärke transpordisektoris. Siiski tuleb tagada, et hübriidsõidukeid kasutataks enamasti üksnes elektrirežiimis, neid sageli laadides. Selleks, et võidelda kasvava aruteluga pistikühendusega hübriidsõidukite eksitava märgistamise üle, tuleks kiiresti võtta meetmeid „elektrireiside“ osakaalu suurendamiseks, sealhulgas:






  — | pistikühendusega hübriidsõidukite elektriline sõiduulatus peaks olema piisav tavakasutaja vajaduste katmiseks. Autode puhul võiks kõigil mudelitel sõiduulatus olla 80 kuni 100 km tavalistes kasutustingimustes ja laadimisvõimsus 11 kW; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

pistikühendusega hübriidsõidukite elektriline sõiduulatus peaks olema piisav tavakasutaja vajaduste katmiseks. Autode puhul võiks kõigil mudelitel sõiduulatus olla 80 kuni 100 km tavalistes kasutustingimustes ja laadimisvõimsus 11 kW;

| — | elektrisõidukite juhtide toetamiseks tuleb sõidukitesse integreerida digitaalsed teenused, teave ja arukad kasutusstrateegiad; |
| --- | --- |

—

elektrisõidukite juhtide toetamiseks tuleb sõidukitesse integreerida digitaalsed teenused, teave ja arukad kasutusstrateegiad;

| — | sõidukis paiknevate kütusekulu mõõdikute (OBFCM) andmed peavad olema kättesaadavad (ühtselt määratletud) OBD2 liidese (pardadiagnostika) kaudu, seejuures tuleb tehniliste teenuste puhul kinni pidada andmekaitse nõuetest; |
| --- | --- |

—

sõidukis paiknevate kütusekulu mõõdikute (OBFCM) andmed peavad olema kättesaadavad (ühtselt määratletud) OBD2 liidese (pardadiagnostika) kaudu, seejuures tuleb tehniliste teenuste puhul kinni pidada andmekaitse nõuetest;

| — | patareide ja akude kasutamisel riiklike stiimulite rakendamine (sotsiaalselt õiglased CO2 heite maksustamise kavad ja fossiilkütuste kaudsete toetuste, näiteks ettevõtte autot kasutavate töötajate jaoks mõeldud maksustamata kütusekaartide järkjärguline kaotamine). |
| --- | --- |

—

patareide ja akude kasutamisel riiklike stiimulite rakendamine (sotsiaalselt õiglased CO2 heite maksustamise kavad ja fossiilkütuste kaudsete toetuste, näiteks ettevõtte autot kasutavate töötajate jaoks mõeldud maksustamata kütusekaartide järkjärguline kaotamine).

| 4.9. | Taastuvkütustel ja vähese CO2 heitega kütustel ning sünteetilistel kütustel võib olla teatav roll maanteetranspordi CO2 heite vähendamisel, eelkõige olemasoleva sõidukipargi ja raskesti elektrifitseeritavate osade puhul. Seejuures tuleb siiski arvestada, et neid kütuseid on vaja esmajärjekorras selleks, et vähendada transpordisüsteemi selliste osade CO2 heidet, mida on raske elektrifitseerida, nagu lennundus ja meretransport. Lisaks peavad ELi õigusaktid tagama rangete kestlikkusstandardite kohaldamise. Esiteks, olelusringi hindamine peab tagama, et CO2 jalajälg on kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Teiseks, nende alternatiivsete kütuste kasutamine, isegi kui see on piiratud, peab olema kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, ning seetõttu tuleb järk-järgult kaotada põllukultuuridest toodetud ning palmiõli- ja sojapõhised biokütused. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee pooldab möönduse kaotamist väiketootjatele, kes registreerivad alates 2030. aastast iga aasta vähem kui 10 000 autot või vähem kui 22 000 kaubikut. Nišiturg sõidukitele, mis ei ole seotud heitkoguste sihttasemetega, ei ole vastuvõetav. Ettepanekus ei ole aga ette nähtud sätteid raskesti elektrifitseeritavatele eriotstarbelistele sõidukitele. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 158.

1

(2)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 52.

2

(3)  Komitee arvamus „ELi liikuvusstrateegia ja ELi tööstuse väärtusahelad: ökosüsteemide lähenemisviis autotööstuses“ (omaalgatuslik arvamus), punkt 1.3 (ELT C 105, 4.3.2022, lk 26).

3

(4)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 52, punktid 1.6 ja 4.13.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2018) 773 final.

6

(7)  COM(2020) 562 final.

7

(8)  Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta kohtumise järeldused: EUCO 22/20, CO EUR 17, CONCL 8.

8

(9)  COM(2020) 562 final.

9

(10)  COM(2020) 789 final.

10

(11)  COM(2021) 400 final; vt selle kohta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328 21.12.2018, lk 82).

12

(13)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

13

(14)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 143.

14

(15)  https://unfccc.int/documents/275968

15

(16)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases-7/assessment

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/highlights/average-car-emissions-kept-increasing

17

(18)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 158.

18

(19)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 52.

19

(20)  Euroopa Autotootjate Ühenduse 2021. aasta näitajad https://www.acea.auto/files/ACEA_Pocket_Guide_2021-2022.pdf.

20

(21)  EL+Ühendkuningriik, Norra, Island: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/proportion-of-vehicle-fleet-meeting-5/assessment; akutoitega elektrisõidukid 0,4 % ja hübriidsõidukid 0,8 %; Euroopa Autotootjate Ühenduse 2021. aasta näitajad.

21

(22)  https://www.acea.auto/fuel-pc/fuel-types-of-new-cars-battery-electric-9-8-hybrid-20-7-and-petrol-39-5-market-share-in-q3-2021/

22

(23)  Vt Fraunhoferi instituut, ELAB 2.0 study.

23

(24)  Komitee arvamus „ELi liikuvusstrateegia ja ELi tööstuse väärtusahelad: ökosüsteemide lähenemisviis autotööstuses“ (omaalgatuslik arvamus), punkt 1.3 (ELT C 105, 4.3.2022, lk 26).

24

(25)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-039_electric_cars_calculating_the_total_cost_of_ownership_for_consumers.pdf

25

(26)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 52, punktid 1.6 ja 4.13.

26

(27)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 52.

27

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/87

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse““

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(2022/C 194/12)

Raportöör:
  Violeta JELIĆ

Kaasraportöör:
  Philip VON BROCKDORFF

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 18.10.2021
  nõukogu, 26.10.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 239/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 18.10.2021

nõukogu, 26.10.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

239/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 on näidanud tehnoloogia kriitilist tähtsust majanduse ja tervishoiu vastupanuvõime seisukohast, muutes ELi digiülemineku ja digitaalse suveräänsuse eksistentsiaalse tähtsusega küsimuseks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab seetõttu tungivalt, et EL arendaks oma digitaalset suveräänsust, millest saab järgnevatel aastatel Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu teel oluline sammas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab asjaolu, et digitaalne suveräänsus peab põhinema ülemaailmsel konkurentsivõimel, tuginedes liikmesriikidevahelisele tugevale koostööle, mis on vajalik eeltingimus, et EL saaks olla ülemaailmne standardilooja, sealhulgas tehnoloogiate usaldusväärsuse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et digiüleminek peaks toimuma jätkusuutlikul, inimkesksel ja kaasaval viisil. Sellega seoses peab komitee ülioluliseks tagada kodanikuühiskonna esindajate, sealhulgas sotsiaalpartnerite, tarbijaorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade kaasamise kõnealuse poliitikaprogrammi ja sellega seotud riiklike tegevuskavade kujundamisse, rakendamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eduka digiülemineku jaoks on vaja tipptasemel tehnoloogiat ja talente. Lisaks on vaja, et kõigil kodanikel oleks tugev ja igakülgne digioskuste ja -pädevusebaas. Komitee toonitab vajadust pöörata erilist tähelepanu inimestele, kes on digilõhe suhtes kõige haavatavamad, näiteks eakatele, madala kvalifikatsiooniga inimestele ja puuetega inimestele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tehnoloogiline tipptase põhineb tugeval tööstusbaasil, intensiivsel innovatsioonil ja investeeringutel. Komitee rõhutab digitaristusse investeerimise ja ühtse andmeturu arendamise tähtsust, kuna need on olulised tingimused, mis tagavad piisava digiarengu kõigis ELi piirkondades nii kodanike kui ka ettevõtjate seas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa ettevõtted vajavad innovatsiooni, investeeringute ja äritegevuse jaoks soodsaid tingimusi, võrreldes välismaiste konkurentide omadega. Innovaatiliste ettevõtete edendamisel tuleb tagada, et soodustatakse kõigi ettevõtete, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalsete ettevõtete arengut, et nad saaksid osaleda edu loomisel ja saaksid sellest kasu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Digiliidriks olemine nõuab koostööd era- ja avaliku sektori vahel. Komitee rõhutab, et avalikul sektoril on avalike teenuste ja avaliku halduse digiülemineku kaudu digiarengus oluline roll. See on võimalus mitte ainult selliste teenuste tõhususe suurendamiseks, vaid ka neile kaasava juurdepääsu võimaldamiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab mitut riiki hõlmavaid projekte väärtuslikuks algatuseks, mille eesmärk on edendada ELi tipptasemel digitehnoloogiat ja tugevdada selle ülemaailmset positsiooni. Niisugune algatus aitaks peale heade tavade piiriülese levitamise leida samuti lahendusi probleemidele, mille jaoks on vaja rohkem vahendeid, kui see on ühe liikmesriigi puhul võimalik. Komitee peab samuti kiiduväärseks Euroopa digitaristu konsortsiumi loomise ideed kui vahendit, mis ühendab kõnealuse programmi puhul ELi ja riikliku rahastamise erasektori rahastamisega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et mitut riiki hõlmavad projektid peaksid kaasama võimalikult palju liikmesriike, et toetada ühendatud, koostalitlusvõimelist ja turvalist digitaalset ühtset turgu ning et kõrvaldada kõik puudujäägid kriitilist tähtsusega suutlikkuses kogu ELis. Sellega seoses kutsub komitee komisjoni üles kiirendama ja juhtima projekte viisil, mis tagab kogu ELi seisukohast parima võimaliku kasu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | COVID-19 on näidanud tehnoloogia kriitilist tähtsust majanduse ja tervishoiu vastupanuvõime seisukohast, muutes ELi digiülemineku ja digitaalse suveräänsuse eksistentsiaalse tähtsusega küsimuseks. USA ja Hiina vaheliste pingete kasv on ELi jaoks lisastiimul oma digisuutlikkuse arendamiseks; sellised pinged võivad muutuda lahinguväljaks võitluses tehnoloogilise ja tööstusliku ülemvõimu nimel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Selle taustal on ELil vaja kiiresti tegutseda ja arendada oma digitaalset suveräänsust, millest saab järgnevatel aastatel Euroopa digiülemineku ja majanduskasvu teel oluline sammas ning mis avaldab mõju ka selle julgeolekule ja ülemaailmsele positsioonile. Komitee on veendunud, et digitaalne suveräänsus võib aidata suurendada ELi potentsiaalseid tugevusi ja vähendada strateegilisi nõrkusi tehnoloogia valdkonnas. See võib muutuda otsustavaks ka ühtse turu kontekstis ning laiendada avatud turgude ja tarneahelate kasutust, et vältida liigset sõltuvust omandsüsteemidest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tegemist on keerulise ülesandega, sest ELil tuleb tehnoloogiavaldkonnas haarata liidriroll olukorras, kus liikmesriikidel puudub praegu ühine seisukoht tehnoloogiaküsimustes või isegi ühine arusaam digitehnoloogiate, näiteks lairibaühenduse kasutuselevõtu ja tehisintellekti rakendamise strateegilisest tähtsusest. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Digiüleminek on ka ELi väärtustega seotud küsimus ja võimalus kasutada tänapäevaseid tehnoloogiad kestliku arengu majanduslikuks, sotsiaalseks ja keskkonnaalaseks edendamiseks, sealhulgas kvaliteetsete töökohtade loomiseks ning üleminekuks ring- ja CO2-neutraalsele majandusele. Komitee peab kiiduväärseks, et digiüleminekul on rõhuasetus inimkesksel ja kaasaval lähenemisviisil, võttes nõuetekohaselt arvesse tarbijate, töötajate, ettevõtjate ja kogu ühiskonna huve, sealhulgas eraelu puutumatust ja andmekaitset, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate turvalisust ning digisüsteemide energia- ja materjalitõhusust. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu otsus luua 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“, mis on osaliselt seotud 2021. aasta kõnega olukorrast Euroopa Liidus, olles samas teatise „Digikompass 2030“ ja sellele eelnenud ELi digistrateegia jätkumeede. Komitee on teatise kohta varasemalt oma arvamuse esitanud (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee rõhutab asjaolu, et digitaalne suveräänsus peab põhinema konkurentsivõimel, mis tugineb liikmesriikidevahelisele tugevale koostööle ja millega kaasneb kodanikuühiskonna sidusrühmade, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, tarbijate, akadeemikute ja muude asjaomaste sidusrühmade tegelik kaasamine. Ülemaailmses konkurentsis edu saavutamine ning protektsionismi ja isolatsiooni vältimine on eeltingimused, et EL saaks olla ülemaailmne standardilooja, sealhulgas tehnoloogiate usaldusväärsuse ja inimkesksuse valdkonnas. Selleks on vaja tipptasemel tehnoloogiat ja talente. Lisaks on vaja, et kõigil kodanikel oleks tugev ja igakülgne digioskuste ja -pädevusebaas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Digitaristusse investeerimine ja ühtse andmeturu arendamine on olulised ja vajalikud tingimused, mis tagavad piisava digiarengu kõigis ELi piirkondades. Reeglipõhised ja võrdsed võimalused digitegevusteks on olulised ka rahvusvahelisel tasandil. Samal ajal on üha olulisem pöörata kogu väärtusahelas vajalikku tähelepanu küberturvalisusele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tehnoloogiline tipptase põhineb tugeval tööstusbaasil, intensiivsel innovatsioonil ja investeeringutel. Seepärast vajavad Euroopa ettevõtted üldist ärikeskkonda, mis tagab neile soodsad tingimused, võrreldes välismaiste konkurentide omadega. Innovaatiliste ettevõtete edendamisel tuleb tagada, et soodustatakse ja toetatakse kõigi ettevõtete, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalsete ettevõtete arengut, et nad saaksid osaleda edu loomisel ja saaksid sellest kasu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Digiliidriks olemine nõuab koostööd era- ja avaliku sektori vahel. Komitee rõhutab, et avalikul sektoril on avalike teenuste ja avaliku halduse digiülemineku kaudu digiarengus oluline roll. See on võimalus mitte ainult teenuste tõhususe suurendamiseks, vaid ka neile kaasava juurdepääsu võimaldamiseks. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Eespool esitatud taustteavet arvesse võttes leiab komitee, et digikompassi neli prioriteetset tegevusvaldkonda – oskused, taristu, ettevõtted, avalik sektor – on digiülemineku seisukohast väga olulised. Komitee on samuti veendunud, et iga prioriteetse valdkonna konkreetsed eesmärgid aitavad edusamme suunata ja jälgida. Vähemalt sama oluline on aga luua soodustavad ja toetavad tingimused eesmärkide saavutamise jaoks vajalike konkreetsete meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Rahastamine on digiarengu üks keskseid tegureid. Nii riiklikul kui ka erasektori rahastamisel on oluline roll teadustegevusse ja innovatsiooni, haridusse ja koolitusse ning tehnilisse taristusse investeerimise soodustamisel. Veel üks digiarengut kujundav üldtegur on õigusraamistik. Komitee peab oluliseks, et seadusesätted soodustaksid innovatsiooni ja investeeringuid digiüleminekusse kooskõlas inimõiguste ning keskkonna- ja kliimaeesmärkidega. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee on veendunud, et liikmesriikidevaheline koostöö ja kooskõlastatud tegevus on ülioluline vahendite tõhusama kasutamise ja selliste suuremahuliste investeeringute võimaldamise jaoks, mida riigid üksinda tegutsedes ei suuda teha. Koostöö on ülioluline ka selleks, et olla ülemaailmsel tasandil digiliider. Komitee nõustub ka ettepanekuga kujundada digiteed valdkondadevahelise lähenemisviisi abil ning lõimides kõiki asjakohaseid poliitikavaldkondi, näiteks teadus-, innovatsiooni-, tööstus-, haridus-, majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tuleb aga tagada kõigi kodanike kaasatus digiüleminekusse ja jõupingutustesse. Sellega seoses tuleb ettepanekus võtta nõuetekohaselt arvesse digilõhe suhtes kõige haavatavamaid inimesi. Seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata eakate ja puuetega inimeste vajadustele koolituse, oskuste omandamise ja digiteenustele ligipääsemise nõuete valdkonnas. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee peab kõnealuse programmi kaasava vastuvõtmise ja elluviimise tagamiseks ning poliitikaprogrammi ja sellega seotud riiklike tegevuskavade kujundamisel, rakendamisel ja järelevalves ülioluliseks, et kaasatud oleksid kodanikuühiskonna esindajad ja mitte ainult sotsiaalpartnerid, vaid ka tarbijaorganisatsioonid ja muud asjast huvitatud sidusrühmad. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee kiidab heaks komisjoni arusaama ja võimalused Euroopa digiülemineku jaoks, kuna see soodustab kooskõlastatud tegevust kogu ELis, kehtestades poliitika, meetmete ja tegevuse suunamiseks ja tõhustamiseks järelevalve- ja koostöömehhanismi, et saavutada liikmesriikidevahelise koostöö kaudu ELi digieesmärgid. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Üldised eesmärgid

| 3.2.1. | Komitee leiab, et ettepanekus esitatud üldeesmärgid on digiarengu tõhusa edendamise seisukohast asjakohased vastavalt ülalpool esitatud üldistes märkustes osutatud põhimõtetele ja aspektidele. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee rõhutab, et üldeesmärgid loovad kvantitatiivsete digieesmärkide jaoks kvalitatiivse raamistiku ning seetõttu tuleb nende ja digieesmärkide üle teostada hoolikat järelevalvet, et tagada eesmärkide täitmine viisil, mis järgib majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Digieesmärgid

| 3.3.1. | Komitee peab nelja prioriteetset valdkonda ja nende eesmärke üksteist vastastikku toetavaks ning rõhutab, et neid tuleb arendada tervikuna. Näiteks on piisavad oskused ja nõuetekohane taristu ettevõtete ja avalike teenuste arengut soodustav tegur. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee kutsub üles seadma ambitsioonikaid eesmärke, et suurendada nende inimeste arvu, kellel on vähemalt elementaarsed digioskused, ja on veendunud, et igaühel peaks olema võimalik omandada elementaarseid digioskusi, sealhulgas küberturbeoskusi. Madala kvalifikatsiooniga inimesi ja eakaid ei tohi selles protsessis kõrvale jätta. Seda tuleks toetada ELi ja riikliku rahastamise kaudu, näiteks Euroopa Sotsiaalfondist. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Lisaks elementaaroskuste eesmärgile rõhutab komitee ametialaste digioskuste suurendamise vajadust, et reageerida oskuste nappusele ja täita tööelust tulevaid nõudeid. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Digitaalse tipptaseme tugevdamise seisukohast toetab komitee eesmärki suurendada märkimisväärselt tööle võetud kõrgelt kvalifitseeritud digispetsialistide arvu. Samuti peab komitee ülioluliseks naiste ja meeste arvu võrdsustumist, et vallandada kogu ühiskonna potentsiaal selles valdkonnas. Lisaks kodumaistele spetsialistidele on teaduskoostööprojektide kaudu vaja ligi meelitada välistalente. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Kuna nõuetekohane taristu on igasuguse digiarengu eeltingimus, toetab komitee täiel määral eesmärki, et kõik Euroopa kodumajapidamised oleksid kaetud usaldusväärse ja kiire ühendusega. See on sama oluline ka kõigi ettevõtete jaoks. Peale selle on ettevõtted ja tarbijad digitoodete ja -teenuste kaudu üha enam ühendatud. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | ELi ülemaailmse positsiooni tugevdamiseks ja välistehnoloogiast sõltumise vähendamiseks toetab komitee eesmärki suurendada pooljuhtide tootmist ELis, rõhutades samas vajadust ka muude tööstuskomponentide tootmise suurendamise järele. Sama kehtib ka kvantvõimekuse täiustamise kohta, sealhulgas kvantarvuti kiire kasutuselevõtu ja servasõlmede rakendamise kohta. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Kuna ettevõtetel on digiüleminekus keskne roll, peab komitee oluliseks soodustada digitehnoloogiate kasutuselevõttu kõigis ettevõtetes. Komitee toetab digitehnoloogiate 70 %-lise kasutuselevõtu eesmärki, kuid on veendunud, et tehnoloogiaid ei tohiks määratleda üksikasjalikult ega välistavalt, kuna see võib innovatsiooni takistada. Kuigi tehisintellekt, pilvandmetöötlusteenused ja suurandmed on tänapäeval strateegiliste tehnoloogiatena olulised, jätkub tulevikus uute tehnoloogiate väljatöötamine ning komitee soovitab eespool mainitud eesmärgi suhtes olla tehnoloogianeutraalne. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Kuigi on oluline edendada tehisintellekti ja muude kõrgtehnoloogiate kasutuselevõttu, tuleb samuti tunnistada, et VKEdel esineb isegi elementaarsete digitehnoloogiate kasutuselevõtul suuri probleeme. Erilist tähelepanu tuleb pöörata mikroettevõtjatele, kes on arvuliselt suurim, kuid vähimate vahenditega ettevõtete rühm. Lisaks tuleb arvesse võtta ka sotsiaalsete ettevõtete eripära. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Komitee toetab uuendusmeelsete idu- ja kasvufirmade edendamist, parandades nende juurdepääsu rahastamisele. Võttes arvesse muud liiki VKEde suurt osakaalu, on ülioluline ka neid digiüleminekul toetada. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Avalike teenuste digiüleminekut käsitlevad eesmärgid on nii kodanike kui ka ettevõtjate seisukohast väga teretulnud. Samuti märgib komitee, et ettevõtete ja avalike teenuste digiüleminek on omavahel tihedalt seotud ja edendavad üksteist vastastikku. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Järelevalve ja aruandlus

| 3.4.1. | Komitee peab kiiduväärseks sammu kehtestada iga digieesmärgi jaoks põhilised tulemusnäitajad, et võimaldada edusammude jälgimist võrreldaval ja läbipaistval viisil. Komitee rõhutab vajadust vältida andmekogumise kattumist ning kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid allikaid ja süsteeme. Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks (DESI) loob selle töö jaoks sobiva baasi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee peab oluliseks, et iga-aastane aruanne digikümnendi olukorra kohta aitaks jälgida edusamme ja tuvastada probleeme nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Peale selle peaks aruanne aitama liikmesriikidel oma tegevust võrrelda ja üksteiselt õppida. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Riikide tegevuskavad ja nende hindamine

| 3.5.1. | Riikide strateegilised tegevuskavad on poliitikaprogrammi keskmes ja seepärast väga olulised ELi digiarengu jaoks. Seetõttu on oluline toetada liikmesriikide püüdlusi. Kuigi liikmesriigid vajavad ilmselgelt suuniseid kavandatud poliitika, meetmete ja tegevuse mõju hindamise ja prognoosimise jaoks, on veelgi olulisem toetada meetmeid ja tegevust endid. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Poliitikaprogrammi ettepanek põhineb ELi tasandi eesmärkidel, mis tähendab, et konkreetsete liikmesriikide jaoks puuduvad absoluutsed eesmärgid. Sellest järeldub, et väga keeruline on hinnata riikide tegevuskavasid ja nende edusamme ELi tasandi eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Komitee peab liidu tasandil kavandatud trajektoore kasulikuks vahendiks tulevaste arengusuundade ligikaudsel visandamisel. Siiski tuleks vältida nende põhjal liiga lihtsustatud järelduste või soovituste tegemist. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Kuigi komisjoni ja liikmesriikide vahel igal aastal toimuv hindamis- ja koostööprotsess on oluline, on komitee veendunud, et heade tavade vahetamine, vastastikuste eksperdihinnangute andmine ja mitut riiki hõlmavate projektide loomine liikmesriikide vahel on tulemuslikud edusammude hoogustamise viisid. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Kuna mitme paralleelprotsessi eesmärk on rakendada ELi tasandi eesmärke eri poliitikavaldkondades, rõhutab komitee poliitikavaldkondade sidususe tagamise ning paljude, kattuvate jõupingutuste vältimise vajadust. Kuigi küsimuse pakilisust ei tohi ära unustada, tasub kaaluda ka seda, kas protsessi tuleks igal aastal korrata, sest paljude meetmete elluviimine on ajamahukam. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Mitut riiki hõlmavad projektid

| 3.6.1. | Komitee peab mitut riiki hõlmavaid projekte väärtuslikuks vahendiks ELi tipptaseme ja ülemaailmse positsiooni tugevdamiseks valitud valdkondades. Samuti võivad need aidata leida lahendusi probleemidele, mille jaoks ühe liikmesriigi vahenditest ei piisa. Lisaks on mitut riiki hõlmavad projektid üks moodus heade tavade piiriüleseks levitamiseks. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Selle asemel et üksnes aidata kaasa digieesmärkide saavutamisele, peaksid mitut riiki hõlmavad projektid alati püüdma luua reaalset lisaväärtust osalevatele riikidele ja kogu ELile. Komitee leiab, et sellele nõudele vastavad kõige paremini innovatsiooni, taristu ja oskuste arendamist käsitlevad projektid. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Komitee rõhutab, et selline koostöömehhanism ei tohi suurendada ELi-sisest killustatust, vaid peab hoopis liitu tugevdama. Selleks on oluline, et kõigile liikmesriikidele pakutaks võimalust osaleda mitut riiki hõlmavas projektis, lähtudes nende huvidest ning rahalisest ja mitterahalisest panusest. Komitee kutsub komisjoni üles kiirendama ja juhtima projekte viisil, mis tagab kogu ELi seisukohast parima võimaliku kasu. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Euroopa digitaristu konsortsium

| 3.7.1. | Ettepanekus nähakse ette võimalus luua mitut riiki hõlmavate projektide elluviimiseks Euroopa digitaristu konsortsium, mille komisjon kiidab heaks vähemalt kolme liikmesriigi taotluse alusel. Komitee peab kiiduväärseks seisukohta, et Euroopa digitaristu konsortsium on vahend, mis ühendab digikümnendi poliitikaprogrammi elluviimise eesmärgil ELi ja riikliku rahastamise erasektori rahastamisega. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Sarnaselt mitut riiki hõlmavate projektidega peab Euroopa digitaristu konsortsiumi elluviimine olema kaasav, võimaldades igal liikmesriigil liituda konsortsiumiga mõistlikel tingimustel liikme või vaatleja staatuses. Kokkuvõttes peab Euroopa digitaristu konsortsiumi põhikiri olema selge ning määrama kindlaks liikmesriikide, komisjoni ja muude osalejate, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute rollid. |
| --- | --- |

3.7.2.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 22.

1

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/92

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik“

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(2022/C 194/13)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Philippe CHARRY |

Raportöör:

Stefan BACK

Kaasraportöör:

Philippe CHARRY

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 ja artikli 192 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 20.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 192/6/15 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 21.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 ja artikli 192 lõige 2

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

20.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

192/6/15

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee kiidab ettepaneku eesmärgi heaks, sest ettepanekuga ajakohastatakse ja püütakse selgitada 2003. aasta direktiivi raamistikku ning sellega püütakse struktureerida maksustamine viisil, mis soodustab säästvat mittefossiilset energiat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kahetseb, et ettepanekus ette nähtud biokütuste maksustamine on liiga jäigalt seotud taastuvenergia direktiivis esitatud kategooriatega, ning leiab, et alternatiivsete kütuste nappus ja sellest tulenev kõrge kulutase nõuavad paindlikumat suhtumist lubatavatesse biokütustesse, sealhulgas madalaima maksustamistaseme osas, mis peaks olema palju madalam kui fossiilkütuste puhul kohaldatav. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et madalaima maksustamistaseme tõstmisel võib olla negatiivne sotsiaalne mõju, sest see põhjustab energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust, ning märgib rahuloluga, et haavatavate kodumajapidamiste ja heategevusorganisatsioonide kasutatava kütteaine ja elektrienergia puhul võivad liikmesriigid alandada madalaimat maksustamistaset, ning et tehakse ettepanek „haavatavate kodumajapidamiste“ kasutatav kütteaine ja elektrienergia kümne aasta jooksul maksust täielikult vabastada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab kasutada mõistet „energiaostuvõimetus“, mis on nii kvalitatiivne nähtus (külma, niiskuse ja mugavuse tajumine) kui ka kvantitatiivne nähtus (energiakulud, vaesuspiir), mida ei saa mõista üksnes kvantitatiivsest seisukohast, nagu seda tehakse direktiivi ettepanekus, kasutades mõistet „haavatavad kodumajapidamised“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et keskkonnahoidlik maksustamine peab sotsiaalse vastuvõetavuse huvides selgelt taotlema ka sotsiaalseid eesmärke, kui küsimuse all on maksutulu ümberjaotamine: komitee soovitab tagastada saadud maksutulu näiteks kõige enam mõjutatud inimestele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, et energiakuludest tulenevad rahalised raskused on praegu tähelepanu all paljudes liikmesriikides. Komitee leiab, et nende probleemide lahendamisele saab märkimisväärselt kaasa aidata, kui oluliselt suurendada investeeringuid taastuvenergiasse ja kohandada Euroopa hinnasüsteemi nii, et see kajastaks kõikide, sealhulgas kõige odavamate energialiikide hinda. Selleks on vaja muuta praegust elektrienergia hulgimüügituru enampakkumiste süsteemi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee hoiatab ka ohu eest mõjutada negatiivselt Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja märgib, et komisjon teeb ettepaneku anda liikmesriikidele võimalus teha maksuvähendusi kütteks kasutatavate energiatoodete tarbimisel energiamahukate ettevõtete hüvanguks või kui ettevõtjate või ettevõtjate ühendustega sõlmitakse lepingud energiatõhususe parandamiseks. See võimalus on väga oluline ELi tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks, arvestades, et enamik väljaspool ELi asuvaid majandusi ei ole seni võtnud konkreetseid kliimameetmeid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kahetseb ka seda, et komisjoni ettepanekus on põhimõtteliselt kaotatud võimalus kehtestada ettevõtjatele ja tarbijatele erinevad madalaimaid maksumäärad. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et kauba- ja reisijateveole antud vähenduse võimalused ei ole piisavad, sest neist on välja jäetud maanteetransport ning need ei järgi tehnilise neutraalsuse põhimõtet. Komitee oleks eelistanud üldist vabastust või vähendust kaubaveo ja ettevõtjate puhul, kes ekspordivad märkimisväärses ulatuses kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee tõstab sellega seoses esile komisjoni ettepaneku ühtlustada diislikütuse ja bensiini maksumäärad. See tähendab kaubaveo kulude kasvu, mida saaks kompenseerida kaubaveos kasutatavate kütuste üldise maksuvähendusega. Sama arutluskäik kehtib kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul diislikütusel vahetegemisest loobumise suhtes. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 18 teatud tüüpi seadmetele ja energiamahukatele tööstusharudele sätestatud spetsiaalsed maksuvähenduse võimalused on äärmiselt valikulised ning võivad nende kaalutlusõiguslikku olemust arvestades põhjustada sama liiki maksukonkurentsi, mida komisjoni ettepanekuga püütakse kaotada. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Seoses lisaväärtusega, mida annab maksustamise laiendamine õhu- ja veetranspordile ELis, rõhutab komitee, kui oluline on pöörata tähelepanu samuti muudele tulemuslikele viisidele nende transpordiliikide säästvuse edendamiseks. Näiteks lennunduses töötatakse välja uusi ja säästvaid jõuseadmeid ning tuleks keskenduda spetsiaalsetele lahendustele nende edendamiseks. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee on seisukohal, et meretransporti ja lennundust käsitlevates sätetes ei võeta piisavalt arvesse saareriikide, ulatuslike saarestikega riikide ning pikkade vahemaade ja hõredalt asustatud piirkondadega riikide olukorda. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee märgib ka, et liikmesriikide otsustada on jäetud, kas nad soovivad ELi-välisele lennu- ja veeliiklusele kehtestada samad maksumäärad, mis kehtivad ELis, või sellest loobuda. Komitee on selle sätte suhtes väga kriitiline, sest see võib julgustada liikmesriike nende transpordiliikide maksustamisel üksi tegutsema. Selle asemel tuleks edendada eelkõige ülemaailmseid lahendusi, sest ühepoolne tegutsemine võib põhjustada tõsiseid probleeme. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Arvamuse taust, sh kõnealune seadusandlik ettepanek

| 2.1. | Paketi „Eesmärk 55“ osana on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik (uuesti sõnastatud), millega sõnastatakse uuesti kehtiv samateemaline nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepaneku tegemise põhjusena on komisjon viidanud vajadusele kehtestada energiatoodete ja elektrienergia maksustamist reguleerivad selged normid, tagamaks, et need aitavad jätkuvalt kaasa siseturu sujuvale toimimisele, käsitledes samal ajal kliima- ja keskkonnaprobleeme, mida pakub roheline kokkulepe. Energia maksustamine võib kaasa aidata ambitsioonidele, mis on esitatud Euroopa kliimaseaduses, mille kohaselt tuleks 2030. aastaks vähendada CO2 heidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aastaga, tagades, et mootorikütuste, kütteainete ja elektrienergia maksustamine kajastab paremini nende mõju keskkonnale ja tervisele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Seepärast tehakse ettepanek tõsta madalaimat maksustamistaset ning vähendada ja piirata liikmesriikide võimalusi teha maksuvabastusi. Peale selle maksustatakse lennuki- ja laevakütused peamiselt enamiku ELi-siseste toimingute puhul, kusjuures liikmesriikidel on võimalus ELi-väline õhu- või veeliiklus kas maksust vabastada või kohaldada neile samasuguseid maksumäärasid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettepanek on osa paketist „Eesmärk 55“. Kuna see on põhimõtte „saastaja maksab“ väljendus, on sellel tugev seos heitkogustega kauplemise süsteemiga ja ettepanekuga seda süsteemi ajakohastada, mis on samuti paketi osa. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab ettepaneku eesmärgi heaks, sest ettepanekuga ajakohastatakse ja püütakse selgitada 2003. aasta direktiivi raamistikku ning sellega püütakse struktureerida mootorikütuse või kütteainena kasutatavate energiatoodete ja elektri maksustamine viisil, mis soodustab säästvat mittefossiilset energiat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee märgib, et kuigi esitatud maksumäärades puudub ametlik CO2 heite element, oleks kavandataval maksustruktuuril siiski sarnane mõju, võttes arvesse, et CO2 heidet tekitavate fossiilkütuste madalaim maksustamistase on kehtestatud kõige kõrgemana. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee avaldab sellega seoses kahetsust, et ettepanekus ette nähtud biokütuste maksustamine on liiga jäigalt seotud taastuvenergia direktiivis esitatud kategooriatega. Komitee leiab, et alternatiivsete kütuste nappus ja sellest tulenev kõrge kulutase nõuavad paindlikumat suhtumist lubatavatesse biokütustesse nii seoses II taastuvenergia direktiiviga, mis ei ole selle arvamuse teema, kui ka seoses madalaima maksustamistasemega, mis peaks olema fossiilkütuste puhul kohaldatavast palju madalam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et madalaima maksustamistaseme tõus võib avaldada negatiivset sotsiaalset mõju, põhjustades energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust. Komisjon võttis seda küsimust ilmselgelt arvesse, kui andis liikmesriikidele loa alandada kodumajapidamiste ja heategevusorganisatsioonide kasutatava kütteaine ja elektrienergia puhul madalaimat maksustamistaset ning lubas artikli 17 punktis c määratletud „haavatavate kodumajapidamiste“ kasutatava kütteaine ja elektrienergia kümne aasta jooksul täielikult maksust vabastada. Komitee kahetseb, et sarnaseid meetmeid ei ole lisatud liikuvusvaesuse vältimiseks. Ühistranspordi ja muude transpordiliikide kui maanteetranspordi jaoks pakutud vähenduse võimalustest ei ole selles kontekstis abi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keskkonnahoidliku maksustamise sotsiaalne reaalsus on kahetine: ühest küljest ei mõjuta see kõiki kodumajapidamisi samal viisil ning sageli on kõige haavatavamates ja keskklassi kodumajapidamistes proportsionaalselt nende sissetulekutega kõige suuremad energiakulud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et isegi kui komisjoni arvates on sotsiaalset aspekti arvesse võetud seadusandliku paketi sotsiaalses osas, st ettepanekus võtta vastu määrus, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond, siis tegelikult kõnealuse määruse ettepaneku puhul „eraldi mõjuhinnangut ei koostatud“ (vt määruse ettepaneku teksti). Selle asemel põhineb see 2030. aasta kliimaeesmärgi kava aluseks oleval mõjuhinnangul ja veel ühel mõjuhinnangul, mis on lisatud heitkogustega kauplemise direktiivi läbivaatamisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Fondi struktuur tekitab samuti mõningaid küsimusi. Ainult osa fondist eraldatakse sotsiaaltoetusteks, ülejäänu on määratud elektrisõidukite müügiedendusmeetmetele ning investeeringutele laadimistaristusse ja hoonete CO2 heite vähendamisse. Komitee kahtleb, kas sellistest meetmetest saaksid kasu madala sissetulekuga kodumajapidamised, sest elektrisõidukite toetamine toob kasu jõukamatele kodumajapidamistele. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Komitee leiab, et töötada välja õiglane ja tõhus hüvitusmehhanism, võttes arvesse erinevat laadi ebavõrdsust, on keeruline eesmärk, mida kliimameetmete sotsiaalfond tegelikult ei täida, sest suhteliselt vaene riik, kus ebavõrdsust on vähe, saaks fondist vähem raha kui märkimisväärse ebavõrdsusega rikas riik. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | Komitee arvates ei ole direktiivi ettepaneku mõjuhinnang piisavalt põhjalik. Komitee rõhutab, et tegelikult on keskkonnahoidliku maksustamise sotsiaalne kulu kahetine: ühest küljest ei mõjuta see kõiki kodumajapidamisi samal viisil ning sageli on kõige haavatavamates ja keskklassi kodumajapidamistes proportsionaalselt nende sissetulekutega kõige suuremad energiakulud. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seetõttu leiab komitee, et direktiivi ettepanekus tuleks paremini selgitada haavatavuse mõistet. Artikli 17 kohaselt „on „haavatavad kodumajapidamised“ leibkonnad, keda käesolev direktiiv märkimisväärselt mõjutab, mis tähendab, et nende elatustase jääb allapoole suhtelise vaesuse piiri, st nende sissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust“. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Alates 2009. aastast on elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitlevas direktiivis kasutatud haavatavuse ja energiaostuvõimetuse (st kütteostuvõimetuse) mõisteid ning „kütteostuvõimetu“ on tarbija või leibkond, kellel on piiratud juurdepääs energiale (peamiselt gaas ja elekter). Mõiste „energiaalane ebakindlus“ viitab üksikisikutele või leibkondadele, kelle ressursid ja elamistingimused ei võimalda neile juurdepääsu piisavale energiavarustusele minimaalse mugavustaseme tagamiseks. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Komiteed huvitab, miks võetakse uuesti sõnastatud energia maksustamise direktiivis kasutusele kriteerium „60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust“, kuigi energiaostuvõimetuse mõiste sobib selleks paremini ja on ka mitmemõõtmeline, hõlmates järgmist:






  — | kodumajapidamise majanduslik vaesus (sissetulek, muud kui energiakulud); |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

—

kodumajapidamise majanduslik vaesus (sissetulek, muud kui energiakulud);

| — | energiavarustusega seotud riskid (kõrged ja kõikuvad hinnad, elektrijaamade kvaliteet); |
| --- | --- |

—

energiavarustusega seotud riskid (kõrged ja kõikuvad hinnad, elektrijaamade kvaliteet);

| — | hoonete halb seisukord või nende geograafiline eraldatus, ühistranspordi puudumine jne, mis on sageli seotud transpordiga seotud kohustustega (kindel vahemaa kodu ja töökoha vahel). |
| --- | --- |

—

hoonete halb seisukord või nende geograafiline eraldatus, ühistranspordi puudumine jne, mis on sageli seotud transpordiga seotud kohustustega (kindel vahemaa kodu ja töökoha vahel).

| 3.9.2. | Igaüks neist kolmest raskusest tekitab energiaostuvõimetust. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Komitee soovitab kasutada mõistet „energiaostuvõimetus“, mis on nii kvalitatiivne nähtus (külma, niiskuse ja mugavuse tajumine) kui ka kvantitatiivne nähtus (energiakulud, vaesuspiir), mida ei saa mõista üksnes kvantitatiivsest seisukohast, nagu seda tehakse direktiivi ettepanekus, kasutades mõistet „haavatavad kodumajapidamised“. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Komitee rõhutab, et sotsiaalsed meetmed madala sissetulekuga inimeste toetamiseks kalduvad kõrvale rangete piirmäärade põhimõttest, mis toob kaasa põhjendamatu eristamise kodanike vahel, kelle sissetulek võib seatud piirmääradest erineda vaid mõne eurosendi võrra. Seega ei pruugi mis tahes jäik piirmäär, nagu direktiivi ettepanekus ette nähtud 60 % piirmäär, saavutada taotletavat eesmärki ning võib lisaks põhjustada kodanike mitmeid negatiivseid käitumisviise ja tuua kaasa ülemineku tööhõivelt varimajandusele või sissetuleku varjamise. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et sotsiaalabi väikese sissetulekuga inimestele on liikmesriigiti väga erinev ning et suur osa sellest ei ole maksustatav ja seega ei pea maksuamet seda sissetulekuks. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.10. | Eluasemega seotud haavatavust (6,9 % ELi 27 liikmesriigi kodumajapidamistest ei suuda oma eluruume piisavalt kütta; see näitaja jääb vahemikku 30,1 % Bulgaarias ja 1,8 % Soomes, millest ilmneb energiaostuvõimetuse erinevus) süvendab liikuvuse ja transpordiga seotud haavatavus. Kütusehinnad mõjutavad kodumajapidamiste liikuvuskäitumist, eriti nende puhul, kes elavad ühistranspordita piirkondades või kelle sõidukid on vanad ja kellel puudub võimalus neid asendada. Esile kerkivad uued energiaostuvõimetuse vormid, mille keskmes on liikuvus ja transport. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee rõhutab sellega seoses, et energiakuludest tulenevad rahalised raskused on praegu tähelepanu all paljudes liikmesriikides, avaldades negatiivset mõju nii kõige haavatavamatele peredele kui ka ettevõtjatele. Komitee leiab, et nende probleemide lahendamisele saab märkimisväärselt kaasa aidata, kui oluliselt suurendada investeeringuid taastuvenergiasse ja reformida Euroopa hinnakujundussüsteemi nii, et see kajastaks kõikide, sealhulgas kõige odavamate energialiikide hinda. Selleks on vaja muuta Euroopa elektri siseturu eeskirjade kohast elektrienergia hulgimüügiturgude enampakkumiste süsteemi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee hoiatab ka ohu eest mõjutada negatiivselt Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja märgib, et komisjon teeb ettepaneku anda liikmesriikidele võimalus teha maksuvähendusi kütteks kasutatavate energiatoodete tarbimisel energiamahukate ettevõtete hüvanguks või kui ettevõtjate või ettevõtjate ühendustega sõlmitakse lepingud energiatõhususe parandamiseks. See võimalus on väga oluline ELi tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks, arvestades, et enamik väljaspool ELi asuvaid majandusi ei ole seni võtnud konkreetseid kliimameetmeid. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee kahetseb ka seda, et komisjoni ettepanekus on põhimõtteliselt kaotatud võimalus kehtestada ettevõtjatele ja tarbijatele erinevad madalaimaid maksumäärad. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee võtab teadmiseks võimaluse alandada teatud transpordiliikide puhul makse, kuid kahetseb, et maanteetranspordi, välja arvatud trollibussitranspordi puhul ei pakuta ühtegi võimalust. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Üldiselt leiab komitee, et kauba- ja reisijateveole antud vähenduse võimalused ei ole piisavad, sest neist on välja jäetud maanteetransport ning need ei järgi tehnilise neutraalsuse põhimõtet, näiteks on trollibussid kavandatud ainsaks maanteesõidukiks, mille suhtes võib kohaldada maksuvähendust. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.15.1. | Komitee oleks eelistanud üldist vabastust või vähendust kaubaveo ja ettevõtjate puhul, kes ekspordivad märkimisväärses ulatuses kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

3.15.1.

| 3.15.2. | Komitee rõhutab sellega seoses, et komisjoni ettepaneku eesmärk on ühtlustada diislikütuse ja bensiini maksumäärad. See tähendab kaubaveo kulude kasvu, mida saaks kompenseerida kaubaveos kasutatavate kütuste maksude üldise vähendusega. Sama arutluskäik kehtib kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul diislikütusel vahetegemisest loobumise suhtes. |
| --- | --- |

3.15.2.

| 3.16. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 18 teatud tüüpi seadmetele ja energiamahukatele tööstusharudele sätestatud spetsiaalsed maksuvähenduse võimalused on äärmiselt valikulised ning võivad nende kaalutlusõiguslikku olemust arvestades põhjustada sama liiki maksukonkurentsi, mida komisjoni ettepanekuga püütakse kaotada. Raske on aru saada, miks ei eelistatud lihtsat sirgjoonelist lahendust ettevõtjate maksumäärade vähendamise kujul. See on eriti asjakohane seoses „mineraloogiliste protsessidega“, millele on võimalik kohaldada artikli 18 kohaseid vähenduse võimalusi, kuid asjaomase liikmesriigi äranägemisel, mis põhjustab õiguslikku ebakindlust ja maksukonkurentsi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Seoses lisaväärtusega, mida annab maksustamise laiendamine õhu- ja veetranspordile ELis, rõhutab komitee, kui oluline on pöörata tähelepanu samuti muudele tulemuslikele viisidele nende transpordiliikide säästvuse edendamiseks. Lennunduses töötatakse välja uusi ja säästvaid jõuseadmeid ning tuleks keskenduda spetsiaalsetele lahendustele nende edendamiseks. Veetransport on üks valdkondi, kus tundub olevat äärmiselt keeruline CO2 heidet vähendada. Seega on oht, et sellise transpordi maksustamine toob kaasa ainult suuremad kulud, nagu on tõenäoline ka heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamisel sellele valdkonnale. Mõlemal juhul tundub kümneaastane üleminekuperiood lennunduse maksustamise üldiseks järkjärguliseks kohaldamiseks ning säästvate biokütuste ja muude alternatiivkütuste jaoks spetsiaalsete maksusüsteemide kehtestamiseks äärmiselt lühike. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee on seisukohal, et meretransporti ja lennundust käsitlevates sätetes ei võeta piisavalt arvesse saareriikide, ulatuslike saarestikega riikide ning pikkade vahemaade ja hõredalt asustatud piirkondadega riikide olukorda. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Komitee märgib ka, et liikmesriikide otsustada on jäetud, kas nad soovivad ELi-välisele lennu- ja veeliiklusele kehtestada samad maksumäärad, mis kehtivad ELis, või sellest loobuda. Komitee on selle sätte suhtes ülimalt kriitiline, sest see võib julgustada liikmesriike nende transpordiliikide maksustamisel üksi tegutsema, kuigi esmajoones tuleks edendada ülemaailmseid lahendusi, sest ühepoolne tegutsemine võib põhjustada tõsiseid probleeme. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Viimaks huvitab komiteed, kui tõhus saab olema keskkonnahoidlik maksustamine. Keskkonnahoidliku maksustamise vahendid puudutavad energia-, transpordi-, saaste- ja loodusvarade valdkondi. Ehkki paljudel juhtudel on see välja töötatud Euroopa raamistikus ja on seetõttu ühine kõigile ELi riikidele, on kohaldamine riigiti erinev, kuigi see peaks olema reguleeritud. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Maksumaksjate heakskiidule keskkonnahoidliku maksustamise suhtes võivad vastu töötada maksutulude ümberjaotamise erinevad vormid: avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamine, tulude ümberjaotamine ettevõtjatele või kodumajapidamistele, muude maksude, nt töötasult makstavate maksude vähendamine või tulude ümberjaotamine keskkonnapoliitikasse või investeeringutesse. Nagu näitas nn kollavestide kriis Prantsusmaal, ei piisa nendest neljast tulude ümberjaotamise vormist, et tagada maksustatud toodete hinnatõusude aktsepteerimine. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Kokkuvõttes on komitee seisukohal, et keskkonnahoidliku maksustamise sotsiaalne vastuvõetavus ei saa jätta tähelepanuta hüvitamist, et võtta arvesse leibkondade tulusid ja nende energiaalast ebakindlust selle struktuurilises mõõtmes (ühistranspordi puudumine, eluaseme soojustus, küttesüsteemi tõhusus, omatava sõiduki tüüp). |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Keskkonnahoidlikku maksustamist peetakse sageli ebaõiglaseks, sest see mõjutab rohkem tagasihoidlikke kodumajapidamisi ja nüüd üha enam ka keskklassi. See avaldab ebaproportsionaalset mõju väikese sissetulekuga kodumajapidamistele, kes kulutavad suurema osa oma sissetulekust kütusele ja transpordile. Ühtlasi on nad vähem võimelised roheüleminekuks, sest kuigi vähese CO2 heitega toodete (elektrisõidukid, päikesepaneelid jne) toimimiskulud võivad olla väiksemad, vajavad need märkimisväärseid alginvesteeringuid, mis takistab kodumajapidamisi, kelle juurdepääs kapitalile on piiratud. Lisaks on ebakindlas olukorras kodumajapidamised sunnitud kavandama oma kulutusi lühiajalises perspektiivis, mis ei võimalda neil pikas perspektiivis potentsiaalselt saavutatavast kokkuhoiust kasu saada. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Selleks et keskkonnahoidlik maksustamine oleks sotsiaalselt vastuvõetav, peavad sellega kaasnema parandusmeetmed, kuid selliseid meetmeid ei ole esitatud ei direktiivi ettepanekus ega kliimameetmete sotsiaalfondis. |
| --- | --- |

3.24.

Brüssel, 20. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

1

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta“

(COM(2021) 742)

(2022/C 194/14)

| Raportöör | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportöör

Juraj SIPKO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 7.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/2/10 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 7.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

Majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/2/10

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Praeguse sotsiaal-majandusliku arenguga euroala riikides kaasneb suur ebakindlus, mis on seotud COVID-19 kontrollimatu ja kiire levikuga. Seetõttu kiidab komitee komisjoni viimase dokumendi ELi liikmesriikide majandusarengu kohta ja juhtimisprotsessile avalduvate tagajärgede analüüsi heaks (1). Samal ajal viitab komitee ajaloolisele võimalusele aktsepteerida ning järjepidevalt ja viivitamatult rakendada vastavaid praktilisi ja tõhusaid poliitikameetmeid teel keerukate, ehkki praeguseid arenguid silmas pidades vajalike ümberkorralduste poole ühiskonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Üks suurimaid probleeme sisemise makromajandusliku tasakaalustamatuse valdkonnas on see, kuidas tagada riigi rahanduse järkjärguline konsolideerimine. Komitee on seisukohal, et kehtiv õigusraamistik kehtiva stabiilsuse ja kasvu pakti kujul ei sobi enam praegustele tingimustega. Seetõttu rõhutab komitee, et tuleb selgelt nõuda õigusraamistiku eelarve-eeskirjade (2) mõistlikku ja vastuvõetavat läbivaatamist, milles tuleks keskenduda lihtsustamisele ja järelevalvele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee viitab COVID-19 pandeemiale, mis sai alguse siis, kui enamikus riikides toimus makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimise protsess. Pandeemia katkestas võla ja SKP suhte vähenemise, samal ajal kui eluasemehindade tõus kiirenes, mis viitab makromajanduslike tingimuste üldisele halvenemisele. Lisaks viitab komitee suurimale välisele tasakaalustamatusele, mis avaldub ökosüsteemis TARGET2 (3). Selline tasakaalustamatus on algusest peale põhjustanud riikide vahel suurimaid erinevusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee jälgib inflatsiooni kiiret kasvu alates 2021. aastast. See tõus, mis järgnes aastaid kestnud madalale inflatsioonile, on peamiselt seotud energiahindade kiire tõusuga pandeemia ajal kehtinud ajalooliselt madalalt tasemelt, tarneahelate häirete ja suurenenud transpordikuludega. Komitee on seisukohal, et praegune kõrge inflatsioonimäär tuleneb pandeemia ja majanduse taasavamisega seotud teguritest, mis on oma olemuselt ajutised. Võib eeldada, et hinnatõus aeglustub 2022. ja 2023. aastal, kusjuures inflatsioonitase langeb varasemale keskmisele tasemele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Rahandusliidu protsessi lõpuleviimine on hästi toimiva Euroopa majandus- ja rahaliidu eeltingimus. Vaatamata pangandusliidu loomisel tehtud edusammudele rõhutab komitee, et vajalik on edasiste meetmete vastuvõtmine ja kiire heakskiitmine. Kapitaliturgude killustatus liikmesriikides ei anna piisavat võimalust, et ettevõtjatel oleks kapitaliturgude liidu raames lihtsam juurdepääs rahalistele vahenditele ühtsel kapitaliturul. Seega on vaja edasi liikuda kapitaliturgude liidu suunas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee jälgib tähelepanelikult erinevuste süvenemist liikmesriikide vahel, aga ka ELi ja euroala riikide vahel. Seetõttu toetab komitee selliste majandusmeetmete kombinatsiooni vastuvõtmist, milles kasutataks tõhusalt nii avaliku kui ka erasektori olemasolevaid riigisiseseid ressursse, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ ning taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames loodud rahalisi vahendeid. Nende rahaliste vahendite tõhus ja usaldusväärne rakendamine võib kaasa tuua lähenemisprotsessi peatamise ja hiljem taasalustamise. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on mures sotsiaalse ebastabiilsuse järkjärgulise süvenemise pärast. Kuna pärast ülemaailmset finantskriisi ei võetud vastu ega rakendatud piisavaid meetmeid ebavõrdsuse ja vaesuse kasvu vastu võitlemiseks, suurendas COVID-19 seda ebavõrdsust ja vaesuse kasvu veelgi. Seetõttu on vaja kiiresti välja töötada ja jälgida asjakohaseid ebavõrdsuse ja vaesuse näitajaid, seda ka kestliku arengu eesmärkide kontekstis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Suurim eksistentsiaalne oht planeedi edasisele elule on enneolematud negatiivsed kliimamuutused. Komitee kutsub üles võtma ja rakendama kiireloomulisi meetmeid kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sealhulgas töötama välja ka põhinäitajad kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgede mõõtmiseks. Lisaks rõhutab komitee, et kliimakriisi negatiivsed tagajärjed avaldavad suurt mõju makromajanduslikule stabiilsusele (kulude kasv, põuast tingitud hinnatõusud), aga ka finantsstabiilsusele, eelkõige kindlustusettevõtetele, (4) ja sotsiaalsele stabiilsusele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tehnoloogiline areng viib digiteerimise ja finantsinnovatsiooni kiire kasutuselevõtuni. Komitee tervitab EKP ja komisjoni otsust alustada arutelusid digieuro kasutuselevõtu üle. Digieuro kasutuselevõtt võib tuua potentsiaalset kasu euroala kodanikele ja ettevõtjatele, võttes arvesse kõiki eeliseid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Osaliselt tänu kõigile ülemaailmse finantskriisi järel võetud ja rakendatud meetmetele näib euroala riikide pangandussektor olevat vähemalt praegu suhteliselt stabiilne. Komitee juhib tähelepanu võimalikele maksejõuetusprobleemidele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Ebasoodsad arengud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate maksejõuetuses võivad häirida finantssektori, peamiselt panganduse finantsstabiilsust. Sellega kooskõlas kutsub komitee üles rohkem kaaluma vajalike meetmete võtmist rahandussüsteemi stabiilsuse kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee juhib tähelepanu ettevaatlikule lähenemisviisile võitluses ikka veel lahendamata ja jätkuva COVID-19 kriisi vastu, kuid rõhutab eelkõige vajadust valmistuda võimalikeks muudeks viiruskriisideks. Poliitika, mille eesmärk on luua elanikkonnale tugev immuunsüsteem, võib luua tingimused haiguste levikust tulenevate tervishoiukulude vähendamiseks ning luua paremad tingimused kõigi ühiskonnas väärtuse loomises osalevate töötajate tervisele. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Võrreldes komitee viimase arvamusega euroala majanduspoliitika kohta iseloomustab praegust arengut kõrge inflatsioon, mis on peamiselt tingitud energiakandjate, eelkõige nafta ja maagaasi hindade kasvust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maagaasi ja elektri hulgihinnad on alates 2019. aastast tõusnud keskmiselt vastavalt 429 % ja 230 % (5) Jaehindade kasv ei ole veel märkimisväärne – see moodustab 14 % (ehk 7 %). Hiljuti avaldatud lühiajalised prognoosid näitavad, et hulgihinnad võivad tõusta kuni 2022. aasta viimase kvartalini. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aasta algusest alates on inflatsioon suurenenud pärast madala inflatsiooniga aastaid, ületades korduvalt prognoose. Novembris ulatus see 4,9 %ni (6). Selle kiire hinnatõusu peamised tegurid on toormehindade, eelkõige nafta ja gaasi hinnatõus nende ajalooliselt madalalt tasemelt tagasi pandeemiaeelsele tasemele või sellest kõrgemale tasemele. Lisaks esineb paljudes maailma osades jätkuvalt häireid tootmises ja logistikas, mis tõstab kaupade hindu, eriti ajal, mil kogunõudlus kasvab. Inflatsioon peaks vähenema 2022. aasta alguses. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoolimata julgustavatest ootustest reaalmajanduse taastumiseks 2021. aasta esimesel poolel näib nüüd, et taastumise protsess on epideemia kolmanda laine kiire leviku tõttu keerulisem. Võitlus COVID-19 vastu ei ole kaugeltki lõppenud ja selle mõju reaalmajandusele võib kesta veel mitu aastat. Energiasisendi hindadega seotud püsivad probleemid ja tootmistsüklis nõutavate teatavat liiki kaupade kättesaamatus kujutavad endast suuri piiranguid nii tootmisvõimsuse kasutamisel kui ka investeeringutes ja tarbimises. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rahastamisvahendite kasutamisel taasterahastu „Next Generation EU“ raames võib olla positiivne mõju reaalmajanduse toimimisele ja COVID-19ga seotud probleemide lahendamisele. Sellega seoses peetakse rahaliste vahendite käimasolevat eraldamist REACT-EU vahendi ning majanduste taastumisele, vastupanuvõimele ja kestlikkusele keskenduva taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu väga õigeaegseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ajalooliselt registreeriti suurim majanduskasvu langus alates Euroopa integratsiooni algusest 2020. aastal. Sel aastal peaks ELi liikmesriikide reaalne majanduskasv ulatuma ligikaudu 5 %ni, samas kui 2022. aastal prognoositakse reaalkasvuks 4,3 %. 2023. aastal võib euroala liikmesriikide reaalne majanduskasv olla 2,5 %. Majanduskasvu peamine tõukejõud 2021. aastal oli kodumajapidamiste tarbimine, mis ulatus teises kvartalis euroalal 3,5 %ni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Majanduskasvu arengu hindamisel on vaja juhtida tähelepanu olemasolevatele riskidele. Need on seotud kaubavahetuse vähenemisega, aga nõudluse poolel ka mõjuga tootmisprotsessile ja kulude suurenemisega euroala töötlevas tööstuses. Lisaks on muud tegurid ka ülemaailmsete väärtusahelate häired ja töötleva tööstuse suhteliselt suur sõltuvus tooraine ja mikroprotsessorite impordist euroalal. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | COVID-19 on tekitanud suurt kahju avaliku sektori rahandusele. Pärast epideemiat seisavad euroala liikmesriigid silmitsi suurte probleemidega riigi rahanduse konsolideerimisel. 2020. aastal registreeriti puudujääk 7,2 % SKPst, samas kui ükski riik ei saavutanud eelarveülejääki. Eelarvepuudujääk peaks 2021. aastal veidi vähenema, 7,1 %-le SKPst. 2022. aastal võib oodata suuremat vähenemist ja see jätkub 2023. aastal, prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk ligikaudu 2,5 %, mis on oluliselt suurem kui enne COVID-19 puhangut registreeritud eelarvepuudujääk (0,6 % SKPst 2019. aastal). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tööturu arenguga kaasnevad jätkuvalt struktuursed probleemid üksikutes euroala riikides. Sellest hoolimata on töötuse määr suhteliselt madal, peamiselt tänu töökohtade säilitamise kavade laialdasele rakendamisele. Enamiku euroala riikide praegune tööturg seisab silmitsi kvalifitseeritud tööjõu suhtelise nappusega. Hoolimata COVID-19st tingitud oodatust madalamast töötuse määrast on tööturul palju lahendamata probleeme, mis on seotud vajaliku ümberkvalifitseerumisega, eelkõige käimasoleva ümberkujundamisprotsessi kontekstis. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ELis ja euroalal tervikuna on jooksevkonto ülejääk, kuid näitajad on riigiti väga erinevad. Mõnes riigis on jätkuvalt suur jooksevkonto ülejääk. Teisest küljest on oluliste piiriüleste turismisektoritega riikides üldiselt täheldatud jooksevkonto puudujäägi märkimisväärset suurenemist või tagasihoidliku ülejäägi vähenemist. Eeldatakse, et see paraneb järk-järgult koos reisimise taastumisega. Euroala liikmesriikide välise tasakaalustamatuse taseme hindamisel on vaja arvesse võtta tasakaalustamatuse enneolematut suurenemist TARGET2 maksesüsteemis, mis on käesoleval aastal jõudnud suurima tasemeni alates selle loomisest (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Viiruse kiire ja kontrollimatu leviku tõttu võib praegu oodata täiendavaid parandusi seni esitatud suhteliselt paljulubavates majanduskasvu prognoosides. Praegune epideemiast tingitud piirangute kehtestamise protsess võib avaldada märkimisväärset negatiivset mõju reaalsele majanduskasvule ja juba niigi jätkusuutmatule valitsemissektori võlale mõnes liikmesriigis, sealhulgas ebavõrdsuse süvenemisele ja vaesuse suurenemisele. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee jälgib murega praegust majanduslikku ja sotsiaalset arengut, mida iseloomustab suur ebakindlus. Selline ebakindlus on seotud kahe negatiivse teguriga: valitsemissektori võla enneolematu kuhjumine ja inflatsiooni kasv. Tarbijahindade kasv toob kaasa leibkondade sotsiaalse olukorra halvenemise ja mõjutab negatiivselt elatustaset. Kuna mõnes euroala liikmesriigis oli võla suhe suur juba enne kriisi, tähendab eelarvepositsiooni kiire halvenemine, et need euroala liikmesriigid võtavad vastu ja rakendavad keskpikas perspektiivis eelarve konsolideerimise meetmeid, kui majandustingimused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tervitab reaalmajanduse järkjärgulist taastumist. Sellega seoses toetab komitee kavatsust suurendada nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid. Samuti tunnistab komitee, et tervikliku taasterahastu „Next Generation EU“ raamistiku loomise kontekstis on võimalik neid vahendeid tõhusalt kasutada, et toetada tegelikku kvalitatiivset majanduskasvu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee usub, et inflatsiooni järsk tõus ei too kaasa piiravat EKP rahapoliitikat, kuna inflatsiooni põhjustavad tegurid näivad olevat ajutised ja on seotud pakkumise poolega. Seepärast toetab komitee majanduspoliitika keskendumist strateegiliste struktuuride vastupanuvõime, paindlikkuse, autonoomia ja funktsionaalsuse tugevdamisele, et suuta tulevikus toime tulla uute sümmeetriliste šokkidega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee toetab põhimõttelisi ajaloolisi süsteemseid muutusi, mis kaasnevad üleminekuga rohelisele, digitaalsele ja sotsiaalselt õiglasele majandusele. Hoolimata COVID-19ga seotud edasiste arengute keerukusest ja prognoosimatusest toetab komitee Euroopa rohelist kokkulepet (8) ja peab seda ajalooliseks võimaluseks tagada jätkusuutliku majanduslik ja sotsiaalne areng Vanas Maailmas. Sellega seoses leiab komitee, et on vaja aktsepteerida ja arvesse võtta kõiki olulisi tegureid, mis keskenduvad elu säilitamisele meie planeedil nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade jaoks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kutsub üles kiiresti vastu võtma ja rakendama meetmeid, mille eesmärk on järk-järgult vähendada ebavõrdsust ja vaesust euroala liikmesriikides (9). Sellega seoses näeb komitee potentsiaali kõigi praktiliste tulu- ja kuluvahendite kasutamiseks, sealhulgas kahjulike kulude vähendamiseks, korruptsioonivastaseks võitluseks, varimajanduseks ja läbipaistmatuks tegevuseks, sealhulgas lahenduse leidmiseks maksuparadiiside probleemile, mis ootab tegelemist juba ammu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Arvestades praeguste arengute keerukust ja ettearvamatust, nõustub komitee, et liikmesriigid peaksid vastu võtma vastu võtma eelarvepoliitika, võttes arvesse majanduse taastumise seisu, eelarve jätkusuutlikkust ning vajadust vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on teadlik, et eelarvepoliitika peaks olema piisavalt aktiivne ja paindlik, et tulla toime viiruse leviku ja uute tüvede tekkimise võimalike lainetega. Sellega seoses toetab ta täiendavaid ja vajalikke kulutusi tervishoiule kuni üldise järkjärgulise normaliseerumiseni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Praeguste keeruliste majanduslike ja sotsiaalsete arengutega tegelemisel soovitab komitee rakendada makromajanduspoliitika meetmete järjepidevat kombinatsiooni. Üldist majanduse elavdamise strateegiat silmas pidades võib ekspansiivne rahapoliitika koos järjepideva ekspansiivse eelarvepoliitikaga mängida olulist rolli. Makromajanduspoliitika meetmete kombinatsiooni vastuvõtmist ja rakendamist tuleks kooskõlastada ka sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tehnoloogiline areng on seotud finantssektori uuendustega. Komitee tervitab Euroopa Keskpanga ja komisjoni esimesi samme digieuro loomisel (10). Seni ei ole tehtud otsust digieuro kasutuselevõtu ja selle võimalike kujunduselementide kohta. Digieuro kasutuselevõtuga võiks olla võimalik teostada kiiremaid, tõhusamaid ja odavamaid makse- ja kontrollitoiminguid nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate jaoks, kuid arvesse tuleks võtta mõju näiteks kliiringutoimingutele. Sellega seoses võiks oodata ka panust euro rahvusvahelise staatuse tugevdamise strateegiasse. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee toetab ja tervitab avalike konsultatsioonide alustamist, mille eesmärk on avaliku sektori rahanduse juhtimine. Sellega seoses on tähelepanu keskmes järgmised eesmärgid: a) eelarve konsolideerimise protsessi ajastus; b) selliste pikaajaliste meetmete eeskirjade määratlemine, mis on seotud epideemia tagajärgedest ülesaamisega, kuid eelkõige rohe- ja digitaalmajandusega seotud investeeringutega ning c) finantseeskirjade lihtsustamine, Komitee viitab oma erinevatele arvamustele majanduse juhtimise ja eelkõige eelarve-eeskirjade kohta. Oma viimases arvamuses (11) kutsub komitee sellega seoses üles kehtestama avaliku sektori investeeringutele tasakaalus eelarve nõuet koos kulutuste tegemise eeskirjaga ning juhib tähelepanu sellele, et nii liikmesriikide parlamentidele kui ka Euroopa Parlamendile tuleb anda oluline roll tulevases ELi majanduse juhtimise raamistikus. Lisaks nõuab komitee kodanikuühiskonna suuremat kaasamist Euroopa poolaastasse nii riiklikul kui ka ELi tasandil ning suuniseid üleminekuperioodiks, mille jooksul ei tohiks algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni lähenemisviisi energiahindade praegusele ebasoodsale arengule, sealhulgas kavandatud lühiajalised ja keskmise tähtajaga meetmed. Arvestades energiahindade prognoosimatust, kutsub komitee üles võtma sisulisi ja süsteemseid meetmeid, et leevendada välisest keskkonnast tulenevaid süsteemseid ettenägematuid vapustusi, luues seeläbi tingimused jätkusuutlikuks, stabiilseks, vastupidavaks ja sotsiaalselt õiglaseks eluks kõigile euroala elanikele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee hindab kõrgelt avaliku arutelu algatamist Euroopa Komisjoni esitatud eelarve-eeskirjade tulevase kujundamise üle. See kauaoodatud algatus võib viia lihtsate ja kergesti jälgitavate eeskirjade kehtestamiseni, mis vastavad praegusele olukorrale käesoleva sajandi kolmanda kümnendi alguses. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et fiskaalliidu järkjärguline väljakujundamine on seotud ka kogu avaliku sektori rahanduse juhtimise süsteemi struktuuri loomisega, sealhulgas rahandusministri ametikoha sisseseadmisega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee jälgib kliimamuutuste valdkonnas toimuvaid arenguid suure murega. Sellega seoses tervitab komitee paketi „Eesmärk 55“, sealhulgas ELi kliimaeesmärgi kava vastuvõtmist. Komitee peab väga oluliseks võtta vastu ja rakendada meetmeid, et kehtestada kliimakriisi vastases võitluses üldiselt vastuvõetud ja heakskiidetud standardid. Kuna võimalused on kliimamuutuste vastases võitluses piiratud ja aeg otsa saamas, kutsub komitee üles võtma vastu kõik kiireloomulised meetmed kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Lisaks on kliimamuutuste kontekstis vaja analüüsida mõju makromajanduslikule arengule ja selle tagajärgedele, st raha- ja eelarvepoliitikale, sealhulgas finants- ja sotsiaalsele stabiilsusele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee rõhutab vajadust viia lõpule rahandusliit. Hoolimata pangandusliidu ülesehituse (12) järkjärgulisest loomisest tuleb teha kõik jõupingutused selle lõpuleviimiseks (13). Lisaks juhib komitee tähelepanu vajadusele kapitalituru tõhusa toimimise järele ELi liikmesriikides. Sellega seoses tuleks jõupingutused suunata kapitaliturgude liidu edasisele süvendamisele (14) (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee toetab selliste poliitikameetmete jätkamist, mille eesmärk on vähendada agressiivset maksuplaneerimist, võidelda maksustamise vältimise vastu ning tõhusa ja õiglase maksustamise poolt, mis võib vähendada ebavõrdsust üksikutes riikides ja vaesust. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eduka ajaloolise ümberkujundamise suunas liikumisel peab komitee äärmiselt oluliseks süstemaatiliselt jälgida ja korrapäraselt hinnata kõigi üksikute riiklike majanduspoliitikate raames vastu võetud ja rakendatud meetmete tõhusust ning luua seeläbi soodsad tingimused paindlikuks reageerimiseks nii muutuvatele sisemistele šokkidele kui ka väliskeskkonnast tulenevatele ettenägematutele süsteemsetele šokkidele. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_21_5321

1

(2)  https://www.ft.com/content/f3377da4-2ec6-4edb-b9b8-6a5af22bc2a2

2

(3)  https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/target_balances/html/index.it.html

3

(4)  https://www.imf.org/en/News/Seminars/Conferences/2021/11/17/9th-statistical-forum-measuring-climate-change

4

(5)  COM(2021) 660 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563351/2-29102021-AP-EN.pdf

6

(7)  https://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=1000004859

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/priorities/european-green-deal_et

8

(9)  https://voxeu.org/article/income-inequality-eu-trends-and-policy-implications

9

(10)  https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/html/index.et.html

10

(11)  ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine kestlikuks taastumiseks ja õiglaseks üleminekuks (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 105, 4.3.2022, lk 11).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp210318_1~e2126b2dec.en.html

12

(13)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 151.

13

(14)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_21_6251

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_21_6307

15

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „NAIADES III: tulevikukindla Euroopa siseveetranspordi edendamine““

(COM(2021) 324 final)

(2022/C 194/15)

| Raportöör: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Raportöör:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Transport, Energy, Infrastructure and the Information Society |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 17.12.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus | |
| (poolt/vastu/erapooletuid) | 242/1/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 10.8.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

Transport, Energy, Infrastructure and the Information Society

Vastuvõtmine sektsioonis

17.12.2021

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

242/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee leiab, et sellel siseveetranspordil on veel kasutamata potentsiaali. Teatises võetakse arvesse siseveetranspordi arendamisega kaasnevaid märkimisväärseid probleeme ning komitee toetab põhimõtteliselt selles esitatud eesmärke ja sihte. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Võttes arvesse transpordinõudluses toimunud muudatusi ja meresadamate käibe kasvutendentsi, on Euroopa transporti vaja pidevalt kohandada praeguste ja tulevaste vajadustega. Komitee nõuab, et seejuures lähtutaks mitmeliigilise transpordi ja arukate laevanduslahenduste põhimõttest, mis tähendab, et parima võimaliku tulemuse saavutamiseks kasutatakse võimalikult hästi ära eri transpordiliikide eeliseid, suurendades samal ajal ohutust ja vähendades keskkonnakoormust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mis puudutab teatist, siis on soovitatav kavandatavad muudatused seada tähtsuse järjekorda. Komitee on veendunud, et eesmärkide saavutamine on lihtsam, kui määratakse kindlaks kaks peamist prioriteeti: 1) pikaajaline prioriteet – veeteede taristu arendamine ja 2) lühiajaline prioriteet – siseveetranspordi arendamine linnades. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates ei ole kavandatud muudatused tõhusad, kui puudub asjakohane taristu, mis toetab selle transpordiliigi arengut ja säilimist. Laevaomanikud ei võta riske ega investeeri nüüdisaegsesse laevastikku, kui neil ei ole väljavaadet veeteede navigatsioonitingimusi parandada ning kui konkreetsete riikide kohalikud omavalitsused ei ole huvitatud ühendvedude terminalide rajamisest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Siseveelaevanduse arendamise lühiajalise prioriteedi elluviimiseks linnades on vaja konkreetseid tingimusi. Kõige olulisemad tingimused on järgmised: siseveetranspordi ja reisijateveo taristu loomine nn viimase miili jaoks, teiste linnaliste ja piirkondlike transpordiliikide suhtes kohaldatava eeliskohtlemise laiendamine siseveetranspordi reisijateveole, linnades heiteta siseveetranspordi ja digiülemineku eelistamine. Samal ajal on oluline, et siseveetranspordi arendamine linnades aitaks parandada elukvaliteeti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Oluline on ka tagada piisavad rahalised toetusmehhanismid. Praeguste ja tulevaste ELi programmide raames tuleb tagada taristu ja uuenduslike tehnoloogiate rahastamine. Sellised vahendid on äärmiselt olulised, võttes arvesse valdkonna eripära, sealhulgas VKEde domineerimist. See on seda olulisem, et keskkonnasõbralik poliitika esitab märkimisväärseid väljakutseid ja võib avaldada sektorile suurt mõju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Suurt rõhku tuleb panna meeskondade olukorraga seotud küsimustele. Uued tehnoloogiad nõuavad uusi oskusi. Vaja on investeeringuid oskustesse ja kvalifikatsioonidesse. Tegevusetus seab ohtu töötajate, meeskondade ja reisijate ohutuse. Seetõttu rõhutab komitee, et liikmesriikidel tuleb nõuetekohaselt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/2397, (1) milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist. Lisaks tuleb parandada töötingimusi, sealhulgas tööaja eeskirju, piisava sotsiaalkaitse alaseid õigusakte töötajate lähetamisel ning töötervishoidu ja -ohutust sektoris. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sektori madalate palkade probleem, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopas, on jätkuvalt aktuaalne, mistõttu siseveetransporti ei peeta atraktiivseks töövõimaluseks. Me näeme, et meeskonnad vananevad, sest noored ei ole huvitatud selles sektoris töötamisest. Sama ajal ei paku see sektor huvi ka naistele. See toob kaasa töötajate nappuse ja piirab arenguväljavaateid. Selle valdkonna lahenduste väljatöötamisel tuleks tähtsustada sektorisisest mitmetasandilist sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi, mida avaliku sektori asutused peaksid nõuetekohaselt korraldama ja toetama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Samuti juhib komitee tähelepanu asjaolule, et paljusid väljakuulutatud ja kavandatud meetmeid ei ole siiani rakendatud. Seetõttu on äärmiselt oluline, et Euroopa, riiklikud ja kohalikud ametiasutused oleksid täielikult kaasatud ja järjekindlad nende eesmärkide saavutamisel, võttes arvesse ELi, liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste vastavaid pädevusi. See kehtib ka rahastamisallikate puhul, mis peaksid arvesse võtma nii Euroopa kui ka riikliku rahastamist. Komitee märgib kahetsusega, et investeeringud siseveetransporti on liikmesriikide esitatud riiklikes taastekavades esindatud vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon rõhutab oma teatises siseveetranspordi tähtsust vähese CO2 heitega ja nüüdisaegse transpordisektori loomisel Euroopa Liidus. Komisjon märgib, et keskkonnasõbralikuma transpordisektori loomine on osa Euroopa rohelisest kokkuleppest, kajastades sellega seotud eesmärke: siseveetransport ja lähimerevedu peaksid 2030. aastaks suurenema 25 % ja 2050. aastaks 50 % võrra (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teatises märgitakse, et siseveetranspordi osakaalu suurendamisel ELi transpordiliikide struktuuris ei ole tehtud piisavaid edusamme. Samal ajal tuuakse esile kasutamata potentsiaali nii TEN-T koridorides kui ka linnades. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eespool toodut silmas pidades on kavandatud täiendavaid meetmeid, et muuta asjaomane transpordisektor atraktiivsemaks. Komisjoni sõnul peaks olema kaks põhieesmärki: suunata rohkem kaubavedusid ümber siseveeteedele ja luua kindel alus sektori heitevabaks muutmiseks, mida toetavad paradigmamuutus jätkuva digiülemineku suunas ning kaasnevad meetmed praeguse ja tulevase tööjõu toetamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Need eesmärgid tuleb saavutada kaheksa juhtalgatuse kaudu, mis on kavandatud perioodiks 2021–2027. Kavandatav tegevuskava hõlmab taristut (juhtalgatused 1 ja 4), mitmeliigilist transporti (juhtalgatused 2 ja 5), heiteta laevasid (juhtalgatused 6, 3, 8) ja meeskondi (juhtalgatus 7) käsitlevaid algatusi. Sellega seoses leiab komitee, et kõik juhtalgatused on olulised, kuid tuleks kaaluda prioriteetide seadmist, mis on määratud eesmärkide saavutamise eeltingimus. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee soovib rõhutada, et nagu ka oma varasemates arvamustes, toetab komitee algatusi, mille eesmärk on siseveetransporti tugevdada, pidades seda üheks kõige säästvamaks transpordiliigiks, millel on veel kasutamata potentsiaali. Kahjuks nähtub andmetest, et COVID-19 kriis mõjutab negatiivselt siseveetransporti, nagu ka muid transpordiliike (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Võttes arvesse transpordinõudluses toimunud muudatusi ja meresadamate käibe kasvutendentsi, on Euroopa transporti vaja pidevalt kohandada praeguste ja tulevaste vajadustega. Tulenevalt vajadusest vähendada keskkonnakoormust ja tagada ohutus on oluline vähendada maanteetranspordist tingitud ummikuid. Komitee nõuab, et seejuures lähtutaks mitmeliigilise transpordi põhimõttest, mis tähendab, et parima võimaliku tulemuse saavutamiseks kasutatakse võimalikult hästi ära eri transpordiliikide eeliseid. Samuti on oluline kasutada ära arukate laevanduslahendustega kaasnevat potentsiaali. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee soovitab seada kavandatavad muudatused tähtsuse järjekorda. Eesmärke oleks lihtsam saavutada, kui määratletaks kaks peamist prioriteeti:






  i. | pikaajaline prioriteet – veeteede taristu arendamine ja hooldus, mis loob jätkusuutliku baasi siseveetranspordi arendamiseks ja muudab selle konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- | --- |

3.3.

i.

pikaajaline prioriteet – veeteede taristu arendamine ja hooldus, mis loob jätkusuutliku baasi siseveetranspordi arendamiseks ja muudab selle konkurentsivõimelisemaks;

| ii. | lühiajaline prioriteet – siseveetranspordi arendamine linnades. |
| --- | --- |

ii.

lühiajaline prioriteet – siseveetranspordi arendamine linnades.

| 3.4. | Komitee arvates ei ole meetmed tõhusad, kui puudub asjakohane taristu, mis toetab selle transpordiliigi arengut ja säilimist. Iga riigi siseveetranspordi arendamine sõltub lisaks looduslikele tingimustele ka taristust. Laevaomanikud ei võta riske ega investeeri nüüdisaegsesse laevastikku, kui neil ei ole vähemalt väljavaadet veeteede navigatsioonitingimusi parandada, ning konkreetsete riikide kohalikud omavalitsused ei ole huvitatud ühendvedude terminalide rajamisest. Kõik muud siseveetranspordiga seotud meetmed on allutatud sellele prioriteedile. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reisijate- ja kaubaveoteenuste arendamise lühiajalise prioriteedi rakendamiseks linnades on vaja konkreetseid tingimusi. Kõige olulisemad tingimused on järgmised: siseveetranspordi ja reisijateveo taristu loomine nn viimase miili jaoks, teiste linnaliste ja piirkondlike transpordiliikide suhtes kohaldatava eeliskohtlemise laiendamine siseveetranspordi reisijateveole, linnades heiteta siseveetranspordi ja digiülemineku eelistamine. Samal ajal on oluline, et siseveetranspordi arendamine linnades aitaks parandada elukvaliteeti, nt vähendada ummikuid, õnnetuste ohtu ning õhusaastet ja müra. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Oluline on ka tagada piisavad rahalised toetusmehhanismid. Sektori ülesehitus, milles domineerivad eelkõige VKEd, vähendab rahastamisele juurdepääsu võimalusi. Praeguste ja tulevaste ELi programmide kaudu tuleb tagada rahaline toetus taristusse ja uuenduslikesse tehnoloogiatesse investeerimiseks. Samuti tuleks kaaluda sektori maksustamisega seotud lahendusi. Sellised vahendid on üliolulised, kuna laevastikul on väga pikk kasutusaeg ja seetõttu tehakse sektoris plaane väga pika perspektiiviga. See on seda olulisem, et keskkonnasõbralik poliitika esitab märkimisväärseid väljakutseid ja võib avaldada sektorile suurt mõju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Samuti juhib komitee tähelepanu sellele, et vaja ei ole mitte üksnes konkreetseid meetmeid, vaid ka Euroopa, riiklike ja kohalike ametiasutuste piisavat kaasatust ja otsustavus nende meetmete rakendamisel. Liikmesriikidel on vaja selget poliitikat, kuidas toetada siseveetranspordi arendamist. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee on teadlik sellest, et liikmesriikide roll ja pühendumus konkreetsete meetmete rakendamisel ja eesmärkide elluviimisel on ülimalt olulised. Liikmesriikide osalemine investeeringutes väljendab konkreetselt nende täielikku pühendumust. Seepärast kutsub komitee üles täiendama Euroopa rahastamist siseveetranspordi toetamiseks riiklike meetmetega, võttes arvesse ELi ja liikmesriikide vastavaid pädevusi. Komitee märgib kahetsusega, et investeeringud siseveetransporti on liikmesriikide esitatud riiklikes taastekavades esindatud vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

3.8.

Konkreetsed märkused

| 3.9. | Nagu varem märgitud, on taristu arendamine oluline tegur siseveetranspordi edukal arendamisel. Teatises tunnistatakse seda probleemi ja juhitakse tähelepanu TEN-T võrgule. Siiski tuleb meeles pidada, et: 1) mitte kõik peamised, suure potentsiaaliga ELi veeteed ei kuulu TEN-T võrku; 2) mõned veeteed, mis praegu ei vasta TEN-T põhivõrgu nõuetele, võivad osutuda transpordikoridorides olulisteks ühenduskohtadeks mitmeliigiliste ühenduste jaoks; 3) arendades TEN-T võrku mittekuuluvate veeteede mõningaid lõike, võib olla võimalik kõrvaldada ka transpordikoridorides asuvate meresadamate ümbruses esinevaid kitsaskohti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sellise pikaajalise prioriteedi saavutamine sõltub veeteede taristu arendamist toetavate korralduslike ja rahaliste tingimuste loomisest. Esiteks on vaja TEN-T veeteede võrgustik viia kooskõlla rahvusvahelise tähtsusega siseveeteid käsitleva Euroopa lepinguga (AGN-leping, ÜRO Euroopa Majanduskomisjon) ja vaadata läbi TEN-T võrk, lisades sellesse AGN-lepinguga hõlmatud, märkimisväärse potentsiaaliga veeteed või konkreetsed veeteed, mis võivad osutuda transpordikoridoris rahvusvaheliste ühendvedude ühenduste olulisteks elementideks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Samuti tuleks luua rohkem võimalusi, et aidata rahastada siseveetranspordi arendamist. See ei kehti mitte üksnes selliste veeteede puhul, mida juba kasutatakse edukalt kaupade transportimiseks TEN-T võrgus, vaid ka nende veeteede puhul, mis ei ole praegu olulised ega ei kuulu sellesse võrku (4). Siseveetransporti ei kasutata mitte ainult transpordiks ja seetõttu tuleb seda arendada terviklikul viisil. Veeteede kõigi funktsioonide arvessevõtmiseks arendusprotsessis tuleb pikendada taristuinvesteeringute kavandamise ja teostamise perioodi ning suurendada investeerimiskulusid. Seetõttu võiks TEN-T võrgu läbivaatamise kõrval olla teiseks lahenduseks luua fond, mille kaudu toetatakse selliste veeteede arendamist, mis ei kuulu TEN-T võrku. Konkreetse toetuseta arendatakse veeteid kogu ELis ebaühtlaselt ja paljudel juhtudel piirdutakse väikesemahuliste uuendamisinvesteeringutega, mis ei taga jätkusuutlikku baasi asjaomase transpordiliigi arendamiseks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Eriti oluline on rõhutada vajadust kooskõlastada kõigi selle sektoriga seotud institutsioonide tegevus. Komitee rõhutab, et kui teatises viidatakse juhtimisele, arvatakse peamiste siseveetranspordiga seotud juhtimisstruktuuride hulka ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjon. Kui aga viidatakse asutustele, millega Euroopa Komisjon teeb koostööd, jäetakse see institutsioon tähelepanuta. Komitee leiab, et vaja on Euroopa Komisjoni, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ja teiste sidusrühmade tõhusat koostööd. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Siseveetranspordi osa suurendamiseks linnatranspordis peaksid meetmed sisaldama selle transpordiliigi kaasamist tarnesüsteemi seal, kus taristu vajadused ja kulud ei ole märkimisväärsed, kuna need puudutavad peamiselt kohapealset taristut. Lisaks oleks mõistlik võimaluse korral lisada siseveetransport ka linna ühistranspordisüsteemi. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et linna ühistranspordi soodustussüsteem põhjustab selle, et reisijatevedu siseveeteedel ei ole hinna poolest atraktiivne ja seetõttu tuleb neile tagada võrdsed võimalused. Selles küsimuses on kohalike omavalitsuste kaasamine eriti oluline. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee soovib rõhutada, et ei reisijate- ega ka kaubavedu linnades ei nõua tipptasemel veeteid, mis tähendab, et siseveetranspordi arendamiseks vajalikud taristuinvesteeringud on väikesed ja hõlmavad kohapealset taristut (sadamad ja ümberlaadimisrajatised) ning taristut, mis võimaldab taastuvkütuse kasutamist nüüdisaegsetel heiteta laevadel. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee on samuti veendunud, et siseveetranspordi arendamine linnades oleks suurepärane stiimul uute, sealhulgas heiteta energiaallikatega seotud lahenduste katsetamisprotsessi kiirendamiseks, kuna siseveetranspordi arendamine nõuab, et kasutataks väiksemaid laevu, mis esitavad taristule vähem nõudmisi. Siiski on investeeringute jaoks vaja positiivseid stiimuleid. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komisjoni teatises kirjeldatakse väga täpselt digiüleminekuga seotud probleeme ja selle valdkonna arengusuundi. See sisaldab üksnes soovitust turismi jaoks oluliste veeteede kohta (Euroopa meelelahutusliku siseveelaevanduse võrgustik – AGNP). Mereturismi dünaamiline kasv tähendab seda, et tuleb luua infosüsteem lõbusõiduks kasutatavate veeteede navigatsioonitingimuste kohta. Sellised süsteemid on eri riikides juba loodud. Otstarbekas oleks soovitada selliste meetmete kooskõlastamist või selles valdkonnas ühiste standardite kehtestamist. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et uute energiaallikate kasutamine siseveetranspordis ja uute tehnoloogiate, sealhulgas digitehnoloogiate rakendamine avaldab mõju meeskondade olukorrale. Vaja on investeeringuid oskustesse ja kvalifikatsioonidesse. Tegevusetus seab ohtu tmeeskondade ja reisijate ohutuse. Seetõttu rõhutab komitee, et liikmesriikidel tuleb 17. jaanuariks 2022 nõuetekohaselt rakendada direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Mis puudutab tööhõivet, siis nõustub komitee mitmete komisjoni järelduste ja ettepanekutega. Tervitatavaks tuleb pidada viidet probleemile, et ettevõtte omaniku/ettevõtja ning töötaja õiguste vahel on reaalne seos. Oleme veendunud, et selle valdkonna õigusraamistik tuleb hoolikalt läbi vaadata. Jätkuvalt on ülioluline tõhusalt rakendada nõukogu direktiivis 2014/112/EL (5) sätestatud tööaja eeskirju. Lisaks on oluline kehtestada asjakohased sotsiaalkaitset käsitlevad õigusaktid seoses töötajate lähetamisega ning nende rakendamisprotsessis tuleb siseveelaevadel tagada piisav töötervishoid ja tööohutus ning sellega arvestada. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Endiselt on probleemiks ka sektori madal palgatase. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõnealuses sektoris valitseb märkimisväärne palgalõhe Lääne-Euroopa ning Kesk- ja Ida-Euroopa vahel. Selle tagajärjeks on tööränne läände ja töötajate nappus Kesk- ja Ida-Euroopas. Siiski kogetakse värbamisraskusi kogu Euroopas. Sellele aitab kaasa ka meeskondade vananemine. Siseveelaevadel töötamine ei ole nooremate inimeste jaoks atraktiivne. Sektor ei paku huvi ka naistele. Peale selle otsivad laevaomanikud üha rohkem spetsialiseerunud personali, keda on raske tööturult leida (6). Kõik need küsimused nõuavad asjakohaste meetmete võtmist, võttes arvesse ELi ja liikmesriikide vastavaid pädevusi. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komitee hindab kõrgelt seda, et komisjoni teatises juhitakse tähelepanu selle sektori sotsiaaldialoogi mehhanismidele. Komitee rõhutab sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste olulist potentsiaali, eelkõige suurte majandusprobleemide ajal ning digi- ja roheüleminekuga seotud suurte struktuurimuutuste perioodil. Euroopa sadamate valdkonna sotsiaaldialoogi komitee töödest siseveetranspordi valdkonnas nähtub, et sotsiaalpartnerid on teadlikud selle sektori ees seisvatest probleemidest. Sotsiaaldialoogi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja eri tasandite sotsiaalpartnereid piisaval määral toetada. Seepärast kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles täielikule pühendumisele ja tagama võrdne toetus osapooltele, kui nad seda soovivad. |
| --- | --- |

3.20.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).

1

(2)  „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020) 789 final).

2

(3)  Reini laevaliikluse keskkomisjon, turuülevaade, siseveelaevandus Euroopas, aprill 2021.

3

(4)  Euroopa Komisjon, „Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures“, lõpparuanne, 2020.

4

(5)  Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ELT L 367, 23.12.2014, lk 86).

5

(6)  Reini laevaliikluse keskkomisjon, Euroopa siseveelaevandussektor, tööturg, 2021.

6

---

| 12.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/107

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2020/1429 seoses vaatlusperioodi kestusega raudteetaristu kasutustasude määramist käsitlevate ajutiste meetmete kohaldamisel“

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(2022/C 194/16)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.1.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.1.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 566 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/1/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.1.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 21.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304

Vastutav sektsioon

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

19.1.2022

Täiskogu istungjärk nr

566

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/1/1

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 566. istungjärgul 19. ja 20. jaanuaril 2022 (19. jaanuari istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 229, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 1.

Brüssel, 19. jaanuar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---