# Euroopa Liidu C 183/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik5. mai 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 183

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik5. mai 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 183/01 | Euro vahetuskurss — 4. mai 2022 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 183/02 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 183/03 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2022/C 183/04 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |
| 2022/C 183/05 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 5 |
| 2022/C 183/06 | EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. jaanuarist 2022
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artikliga 10) | 6 |
| 2022/C 183/07 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 7 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 183/01

Euro vahetuskurss — 4. mai 2022

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 183/02

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

2

2022/C 183/03

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2022/C 183/04

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

2022/C 183/05

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

5

2022/C 183/06

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. jaanuarist 2022
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artikliga 10)

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL

artikliga 10)

6

2022/C 183/07

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 183/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10598 – LGC/TORAY INDUSTRIES HUNGARY) (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 183/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 10 |
| 2022/C 183/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 19 |
| 2022/C 183/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetega 2 ja 3 | 29 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 183/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10598 – LGC/TORAY INDUSTRIES HUNGARY) (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 183/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

10

2022/C 183/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

19

2022/C 183/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetega 2 ja 3

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/1

---

Euro vahetuskurss (1)

4. mai 2022

(2022/C 183/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0531 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4409 |
| GBP | Inglise nael | 0,84194 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3968 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0324 |
| ISK | Islandi kroon | 137,20 |
| NOK | Norra kroon | 9,9042 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,644 |
| HUF | Ungari forint | 377,55 |
| PLN | Poola zlott | 4,6875 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9470 |
| TRY | Türgi liir | 15,5769 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4780 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3498 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2655 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6333 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4559 |
| KRW | Korea vonn | 1 331,45 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,6489 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9594 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5499 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 201,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5847 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,260 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,137 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2400 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,2947 |
| INR | India ruupia | 80,4035 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0531

JPY

Jaapani jeen

136,84

DKK

Taani kroon

7,4409

GBP

Inglise nael

0,84194

SEK

Rootsi kroon

10,3968

CHF

Šveitsi frank

1,0324

ISK

Islandi kroon

137,20

NOK

Norra kroon

9,9042

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,644

HUF

Ungari forint

377,55

PLN

Poola zlott

4,6875

RON

Rumeenia leu

4,9470

TRY

Türgi liir

15,5769

AUD

Austraalia dollar

1,4780

CAD

Kanada dollar

1,3498

HKD

Hongkongi dollar

8,2655

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6333

SGD

Singapuri dollar

1,4559

KRW

Korea vonn

1 331,45

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,6489

CNY

Hiina jüaan

6,9594

HRK

Horvaatia kuna

7,5499

IDR

Indoneesia ruupia

15 201,44

MYR

Malaisia ringit

4,5847

PHP

Filipiini peeso

55,260

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,137

BRL

Brasiilia reaal

5,2400

MXN

Mehhiko peeso

21,2947

INR

India ruupia

80,4035

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/2

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 183/02)

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | Le Puy-en-Velay – Pariis (Orly) |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 1995 |
| Muudatuste jõustumise kuupäev | 14. jaanuar 2023 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | 22. märtsi 2022. aasta otsus, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus Puy-en-Velay (Loudes) ja Pariisi (Orly) vahelisel regulaarlennuliinil
  NOR: TRAA2201947A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Lisateave:
  Direction Générale de l’Aviation Civile





  DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75 720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel +33 158094321 |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

Le Puy-en-Velay – Pariis (Orly)

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

1995

Muudatuste jõustumise kuupäev

14. jaanuar 2023

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

22. märtsi 2022. aasta otsus, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus Puy-en-Velay (Loudes) ja Pariisi (Orly) vahelisel regulaarlennuliinil

NOR: TRAA2201947A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Lisateave:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75 720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel +33 158094321

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/3

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 183/03)

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | Le Puy-en-Velay – Pariis (Orly) |
| Lepingu kehtivusaeg | 14. jaanuar 2023 – 13. jaanuar 2027 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 8. juuli 2022 (kell 17.00 Pariisi aja järgi) |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Syndicat Mixte de Gestion de l’Aérodrome Départemental Le Puy/Loudes |
| La Reilhade |
| 43320 Chaspuzac |
| FRANCE |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

Le Puy-en-Velay – Pariis (Orly)

Lepingu kehtivusaeg

14. jaanuar 2023 – 13. jaanuar 2027

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

8. juuli 2022 (kell 17.00 Pariisi aja järgi)

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Syndicat Mixte de Gestion de l’Aérodrome Départemental Le Puy/Loudes

La Reilhade

43320 Chaspuzac

FRANCE

Tel +33 471086576

E-post: direction@aerolepuy.fr

Hankija profiili aadress: https://marchespublics.cdg43.fr

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/4

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2022/C 183/04)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17. detsember 2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87820 |
| Otsuse number | 300/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus | Piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed 2022.–2027. aastal |
| Õiguslik alus | Parlamendi iga-aastane otsus sotsiaalkindlustusmaksete jm määrade kohta; riiklikku kindlustussüsteemi käsitleva 28. veebruari 1997. aasta seaduse nr 19 (Folketrygdloven) paragrahv 23-2 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Regionaalabi |
| Abi vorm | Maksusoodustus |
| Abi osakaal | 3,1–12,4 % |
| Kestus | 1.1.2022–31.12.2027 |
| Majandussektorid | Horisontaalne abi. Kõik 2022.-2027. aasta regionaalabi suuniste kohased sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | The Norwegian Tax Administration |
| Postboks 9200 – Grønland |
| N-0134 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17. detsember 2021

Juhtumi number

87820

Otsuse number

300/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus

Piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed 2022.–2027. aastal

Õiguslik alus

Parlamendi iga-aastane otsus sotsiaalkindlustusmaksete jm määrade kohta; riiklikku kindlustussüsteemi käsitleva 28. veebruari 1997. aasta seaduse nr 19 (Folketrygdloven) paragrahv 23-2

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Regionaalabi

Abi vorm

Maksusoodustus

Abi osakaal

3,1–12,4 %

Kestus

1.1.2022–31.12.2027

Majandussektorid

Horisontaalne abi. Kõik 2022.-2027. aasta regionaalabi suuniste kohased sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

The Norwegian Tax Administration

Postboks 9200 – Grønland

N-0134 Oslo

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/5

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2022/C 183/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21. detsember 2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87966 |
| Otsuse number | 301/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus | COVID-19 põhjustatud suure käibekaotusega ettevõtjate toetuskava pikendamine ja muutmine |
| Õiguslik alus | Õigusakt ajutise toetuskava kohta ettevõtjatele, kelle käive on pärast 2020. aasta augustit märkimisväärselt vähenenud |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada kahjud ja piirata sellega COVID-19 pandeemiast põhjustatud kahju |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | 4,2 miljardit NOK |
| Abi osakaal | 70–90 % |
| Kestus | Kuni 30. juunini 2022 |
| Majandussektorid | Kõik sektorid, v.a naftapuurimise ja -tootmisega tegelevad äriühingud, elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kaubandusega tegelevad äriühingud, finantseerimisasutused ja äriühingud, mille peamine eesmärk on investeerimistegevus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Brønnøysundi registrikeskus
  Brønnøysundregistrene
  Postboks 900
  N-8910 Brønnøysund
  NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21. detsember 2021

Juhtumi number

87966

Otsuse number

301/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus

COVID-19 põhjustatud suure käibekaotusega ettevõtjate toetuskava pikendamine ja muutmine

Õiguslik alus

Õigusakt ajutise toetuskava kohta ettevõtjatele, kelle käive on pärast 2020. aasta augustit märkimisväärselt vähenenud

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada kahjud ja piirata sellega COVID-19 pandeemiast põhjustatud kahju

Abi vorm

Toetused

Eelarve

4,2 miljardit NOK

Abi osakaal

70–90 %

Kestus

Kuni 30. juunini 2022

Majandussektorid

Kõik sektorid, v.a naftapuurimise ja -tootmisega tegelevad äriühingud, elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kaubandusega tegelevad äriühingud, finantseerimisasutused ja äriühingud, mille peamine eesmärk on investeerimistegevus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Brønnøysundi registrikeskus

Brønnøysundregistrene

Postboks 900

N-8910 Brønnøysund

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/6

---

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. jaanuarist 2022

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (1)
  artikliga 10)

(2022/C 183/06)

Baasmäärad arvutatakse vastavalt EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL muudetud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste peatükile, mis käsitleb viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjaomased marginaalid baasmääradele vastavalt riigiabi suunistele.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 – | 2,12 | -0,57 | 0,66 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.1.2022 –

2,12

-0,57

0,66

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja ELT EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/7

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2022/C 183/07)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17. detsember 2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87805 |
| Otsuse number | 299/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 tõttu tühistatud ja vähendatud mahus toimuvate kultuuriürituste hüvitamise kava pikendamine |
| Õiguslik alus | Määrus, mis käsitleb ajutise hüvitamise kava COVID-19 puhangu tõttu 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud kultuuriürituste jaoks |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | COVID-19 leviku aeglustamiseks ametiasutuste esitatud piirangute või soovituste tõttu tühistatud või vähendatud mahus toimuvate kultuuriüritustest rahastamiskõlblike kulude hüvitamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 425 miljonit Norra krooni (ligikaudu 41 miljonit eurot) |
| Abi osakaal | Toetuskõlblikele korraldajatele antav toetus, mis katab kuni 95 % vältimatutest kuludest, mis on seotud 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud toetuskõlblike üritustega.
  Toetuskõlblikele alltöövõtjatele kuni 50 % saamata jäänud tulust ja lisakuludest, mis on seotud 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud toetuskõlblike üritustega. |
| Kestus | Kuni 30. juunini 2022 |
| Majandussektorid | Kultuurisektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Arts Council Norway |
| P.O. Box 4808 Nydalen |
| N-0422 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17. detsember 2021

Juhtumi number

87805

Otsuse number

299/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 tõttu tühistatud ja vähendatud mahus toimuvate kultuuriürituste hüvitamise kava pikendamine

Õiguslik alus

Määrus, mis käsitleb ajutise hüvitamise kava COVID-19 puhangu tõttu 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud kultuuriürituste jaoks

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

COVID-19 leviku aeglustamiseks ametiasutuste esitatud piirangute või soovituste tõttu tühistatud või vähendatud mahus toimuvate kultuuriüritustest rahastamiskõlblike kulude hüvitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

425 miljonit Norra krooni (ligikaudu 41 miljonit eurot)

Abi osakaal

Toetuskõlblikele korraldajatele antav toetus, mis katab kuni 95 % vältimatutest kuludest, mis on seotud 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud toetuskõlblike üritustega.

Toetuskõlblikele alltöövõtjatele kuni 50 % saamata jäänud tulust ja lisakuludest, mis on seotud 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2021 tühistatud, suletud või vähendatud mahus toimunud toetuskõlblike üritustega.

Kestus

Kuni 30. juunini 2022

Majandussektorid

Kultuurisektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Arts Council Norway

P.O. Box 4808 Nydalen

N-0422 Oslo

NORRA

Muu teave:

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10598 – LGC/TORAY INDUSTRIES HUNGARY)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 183/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | LG Chem, Ltd. („LGC“, Lõuna-Korea), |
| --- | --- |

—

LG Chem, Ltd. („LGC“, Lõuna-Korea),

| — | Toray Industries Inc. („Toray“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Toray Industries Inc. („Toray“, Jaapan),

| — | Toray Industries Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungari), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Toray. |
| --- | --- |

—

Toray Industries Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungari), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Toray.

LGC ja Toray omandavad ettevõtja Toray Industries Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | LGC on keemiaettevõte, kes tegutseb naftakeemiasaaduste, kõrgtehnoloogilise materjali, bioteaduste ja akude ärivaldkonnas; |
| --- | --- |

—

LGC on keemiaettevõte, kes tegutseb naftakeemiasaaduste, kõrgtehnoloogilise materjali, bioteaduste ja akude ärivaldkonnas;

| — | Toray on keemiaettevõte, kes toodab, töötleb ja müüb mitmesuguseid materjale sõidukite, õhusõidukite, infotehnoloogiaga seotud toodete ja bioteadustega seotud toodete jaoks. |
| --- | --- |

—

Toray on keemiaettevõte, kes toodab, töötleb ja müüb mitmesuguseid materjale sõidukite, õhusõidukite, infotehnoloogiaga seotud toodete ja bioteadustega seotud toodete jaoks.

3.

Toray Industries Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság hakkab tootma ja müüma liitiumioonakude separaatoreid.

4.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10598 – LGC/TORAY INDUSTRIES HUNGARY

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/10

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 183/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse(EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„ASTI“

PDO-IT-A1396-AM06

Teate esitamise kuupäev: 7.2.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veinivalmistamise eeskirjad

Tegemist on viinamarjakasvatuspiirkonna kirjelduse vormilise muudatusega, milles tekst:

„Saagikuse võimalik ülejääk kuni 5 % ei anna õigust saada kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetust. Täiendavate ülejääkide tekkimise korral kaob kogu kõnealusel tootel õigus kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusele.“

asendatakse järgmisega:

„Veinitüüpide „Asti“ või „Asti“ spumante, „Asti“ või „Asti“ spumante metodo classico, Moscato d’„Asti“ puhul, kui saagikus ületab eespool nimetatud ülemmäära, kuid mitte rohkem kui 80 %, ei vasta ülejääk kontrollitud ega garanteeritud päritolunimetuse saamise tingimustele. 80 % ületamise korral kaob õigus DOCG-märgisele kogu tootepartii puhul. Kui veinitüübi Moscato d’„Asti“ vendemmia tardiva saagikus ületab eespool nimetatud ülemmäära, kuid mitte rohkem kui 55 %, ei vasta ülejääk kontrollitud ega garanteeritud päritolunimetuse tingimustele. 55 % ületamise korral kaob õigus DOCG-märgisele kogu tootepartii puhul.“

Muudatus võimaldab eri veinitüüpide puhul selgemalt määrata saagikuse ülemmäära, mille ületamise korral ei ole võimalik kaitstud päritolunimetust kasutada, s.t mille ületamise korral kaob kaitstud päritolunimetuse saamise õigus kogu veinipartii puhul.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artikli 5 lõiget 4 ega puuduta koonddokumenti.

2.   Märgistamine

Selle muudatusega jäetakse välja lõige 5, mis käsitleb kohustust lisada märgisele teatavad andmed:

„Vahuveinide nimetuses ja esitluses tuleb märkida tootja/valmistaja. See tähis tuleb:

| — | esitada kõigi kohustuslike tähistega samas vaateväljas; |
| --- | --- |

—

esitada kõigi kohustuslike tähistega samas vaateväljas;

| — | lisada koos aadressiga ka muule vaateväljale, kui kuvatakse selle müüja/turustaja tähis või kaubamärk, kelle nimel tootmine toimub. Kui kuvatakse müüja/turustaja tähis või kaubamärk, peab tootja/valmistaja nimi ja aadress olema selgesti nähtavalt ja loetavalt tähtedes, mille suurus moodustab vähemalt 50 % nimetuse „Asti“ puhul kasutatud tähtedest. See säte ei piira Euroopa Liidu ja riiklike kehtivate õigusaktide selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad tähemärkide suurust või koodi kasutamist, kui tootja nimi või aadress sisaldab muu kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nime või koosneb sellest.“ |
| --- | --- |

—

lisada koos aadressiga ka muule vaateväljale, kui kuvatakse selle müüja/turustaja tähis või kaubamärk, kelle nimel tootmine toimub. Kui kuvatakse müüja/turustaja tähis või kaubamärk, peab tootja/valmistaja nimi ja aadress olema selgesti nähtavalt ja loetavalt tähtedes, mille suurus moodustab vähemalt 50 % nimetuse „Asti“ puhul kasutatud tähtedest. See säte ei piira Euroopa Liidu ja riiklike kehtivate õigusaktide selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad tähemärkide suurust või koodi kasutamist, kui tootja nimi või aadress sisaldab muu kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nime või koosneb sellest.“

Põhjendus: muudatuse eesmärk on lihtsustada õigusakti ja vältida liigseid nõudeid märgistamisel, ilma et see piiraks kehtivate ELi ja riiklike õigusaktide järgimist.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artikli 7 lõiget 5 ega puuduta koonddokumenti.

3.   Märgistamine

Käesoleva muudatusega nähakse ette kollektiivkaubamärgi kasutamist käsitlevad sätted.

Eeskätt tuleb kaitstud päritolunimetusega veinid märgistada eranditult ja kohustuslikus korras suurusele ja värvile vastava kollektiivkaubamärgiga, nagu on kirjeldatud tootespetsifikaadi asjakohases lisas A. See kaubamärk peab olema märgitud kehtivate õigusaktidega ettenähtud tähisele. Kõigil päritolunimetuse kasutajatel on veinide tähistuses ja esitluses samuti õigus kasutada kaubamärki, mida turustab üksnes kaitseühing oma liikmetega samadel majanduslikel ja kasutustingimustel.

Põhjused: suurendada kaitstud päritolunimetuse „Asti“ mainet, mis oma kaubamärgi kaudu kannab edasi ajaloolisi ja territoriaalseid omadusi, mis iseloomustavad üksnes kõnealuseid veine. Seetõttu peeti asjakohaseks lisada päritolunimetuse kaubamärk valitsuse märgile, et iga toodetud veinipudel tõendaks kogu päritoluterritooriumi täielikku kollektiivset pühendumist. Kollektiivkaubamärk tehakse selle valdkonna üldeeskirjade kohaselt kättesaadavaks ka kõigile võimalikele kasutajatele, olenemata sellest, kas nad kuuluvad veini „Asti“ kaitseühingusse või mitte.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikli 7 lõiget 5 ja koonddokumendi punkti 9. „Lisatingimused“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Asti

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

4.   Veinide kirjeldus:

1.   „Asti“ või „Asti“ spumante, sealhulgas koos viidetega allpiirkondadele Santa Vittoria d’Alba ja Strevi

LÜHIKIRJELDUS

vaht: õrn, püsiv;

| | värvus: õlgkollasest kergelt kuldseni; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest kergelt kuldseni;

| | lõhn: iseloomulik, õrn; |
| --- | --- |

lõhn: iseloomulik, õrn;

| | maitse: iseloomulik, tasakaalustatud, pas dosé’st magusani; |
| --- | --- |

maitse: iseloomulik, tasakaalustatud, pas dosé’st magusani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on vähemalt 6,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 6,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

6,00

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Asti“ või „Asti“ spumante metodo classico (traditsioonilisel meetodil), sealhulgas koos viidetega allpiirkondadele Santa Vittoria d’Alba ja Strevi

LÜHIKIRJELDUS

vaht: õrn, püsiv;

| | värvus: õlgkollasest väga õrnalt kuldseni; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest väga õrnalt kuldseni;

| | lõhn: iseloomulik, selgelt eristuv, õrn; |
| --- | --- |

lõhn: iseloomulik, selgelt eristuv, õrn;

| | maitse: iseloomulik, tasakaalustatud, pas dosé’st magusani; |
| --- | --- |

maitse: iseloomulik, tasakaalustatud, pas dosé’st magusani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on vähemalt 6,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 6,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 6,00 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

6,0

Minimaalne üldhappesus

6,00 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Moscato d’„Asti“ vendemmia tardiva

LÜHIKIRJELDUS

värvus: kuldkollane;

lõhn: puuviljaline, väga intensiivne, iseloomulik kuivatatud viinamarjadele, vürtsiste nootidega;

maitse: magus, harmooniline, sametine, muskaatviinamarjade maitsenüanssidega, meenutab kärjemett;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 14,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi

on vähemalt 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Moscato d’„Asti“

LÜHIKIRJELDUS

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane;

lõhn: selgelt tajutav muskaatviinamarja rikkalik aroom;

maitse: magus, aromaatne, iseloomulik, kohati erk;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 4,50–6,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Moscato d’„Asti“, allpiirkond Santa Vittoria d’Alba

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollane, kuldse läikega;

lõhn: elegantne, peen, värske ja püsiv, lillenüanssidega;

maitse: selge, harmooniline, magus, muskaatviinamarjale iseloomulikult aromaatne, kohati erk;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 4,50–6,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Moscato d’„Asti“, allpiirkond Canelli

LÜHIKIRJELDUS

lõhn: muskaadilõhn, selgelt tajutav muskaatviinamarja rikkalik aroom;

värvus: õlgkollane, eri intensiivsusega kollasest kuni kuldseni;

maitse: magus, aromaatne, iseloomulik, muskaatviinamarja aroomiga, kohati erk;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 4,5–6,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   Moscato d’„Asti“, allpiirkond Strevi

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollane, eri intensiivsusega kollasest kuni kuldseni;

lõhn: selgelt tajutav muskaatviinamarja rikkalik aroom;

maitse: magus, aromaatne, iseloomulik, muskaatviinamarja aroomiga, kohati erk;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 4,50–6,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   Moscato d’„Asti“, allpiirkond Santa Vittoria d’Alba vendemmia tardiva (hilise korje vein)

LÜHIKIRJELDUS

värvus: sädelev kuldkollane;

lõhn: mitmekülgne, puuviljaline, väga intensiivne, selgelt tajutav kuivatatud viinamarjade aroom,

vürtsiste nootidega; maitse: magus, harmooniline, sametine, muskaatviinamarja aroomiga, mis meenutab ka kärjemett;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 15,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus:

| 1. | „Asti“ või „Asti“ Spumante, Moscato d’„Asti“ |
| --- | --- |

1.

„Asti“ või „Asti“ Spumante, Moscato d’„Asti“

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Asti“ või „Asti“ Spumante metodo classico (traditsiooniline meetod) |
| --- | --- |

2.

„Asti“ või „Asti“ Spumante metodo classico (traditsiooniline meetod)

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | Moscato d’„Asti“ vendemmia tardiva |
| --- | --- |

3.

Moscato d’„Asti“ vendemmia tardiva

6 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | Moscato d’„Asti“, allpiirkonnad Canelli ja Strevi |
| --- | --- |

4.

Moscato d’„Asti“, allpiirkonnad Canelli ja Strevi

9 500 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | Moscato d’„Asti“, allpiirkond Canelli tähisega „vigna“ |
| --- | --- |

5.

Moscato d’„Asti“, allpiirkond Canelli tähisega „vigna“

8 500 kg viinamarju hektari kohta

| 6. | Moscato d’„Asti“, allpiirkonnad Strevi ja Santa Vittoria d’Alba |
| --- | --- |

6.

Moscato d’„Asti“, allpiirkonnad Strevi ja Santa Vittoria d’Alba

9 500 kg viinamarju hektari kohta

| 7. | Moscato d’„Asti“, allpiirkond Santa Vittoria d’Alba Vendemmia Tardiva |
| --- | --- |

7.

Moscato d’„Asti“, allpiirkond Santa Vittoria d’Alba Vendemmia Tardiva

5 000 kg viinamarju hektari kohta

| 8. | „Asti“ Spumante ja „Asti“ Spumante metodo classico, allpiirkonnad Santa Vittoria d’Alba ja Strevi |
| --- | --- |

8.

„Asti“ Spumante ja „Asti“ Spumante metodo classico, allpiirkonnad Santa Vittoria d’Alba ja Strevi

9 500 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega veinide „Asti“ valmistamiseks sobivate viinamarjade tootmispiirkond on määratletud järgmiselt:

Alessandria provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium:

Acqui Terme, Alice Bel Colle, Bistagno, Cassine, Grognardo, Ricaldone, Strevi, Terzo ja Visone;

Asti provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Bubbio, Calamandrana, Calosso, Canelli, Cassinasco, Castagnole Lanze, Castel Boglione, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Castel Rocchero, Cessole, Coazzolo, Costigliole d’Asti, Fontanile, Incisa Scapaccino, Loazzolo, Maranzana, Mombaruzzo, Monastero Bormida, Montabone, Nizza Monferrato, Quaranti, San Marzano Oliveto, Moasca, Sessame, Vesime, Rocchetta Palafea ja San Giorgio Scarampi;

Cuneo provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Castiglione Tinella, Cossano Belbo, Mango, Neive, Neviglie, Rocchetta Belbo, Serralunga d’Alba, S. Stefano Belbo, S. Vittoria d’Alba, Treiso, Trezzo Tinella, Castino, Perletto ning Alba valla Como ja San Rocco Seno d’Elvio omavalitsusüksus.

| — | Canelli allpiirkonna tähistuse puhul Asti provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Calamandrana, Calosso, Canelli, Cassinasco, Castagnole Lanze, Coazzolo, Costigliole d’Asti, San Marzano Oliveto, Moasca ning osa territooriumist, mis asub Bormida jõe vasakul kaldal Loazzolo ja Bubbio vallas. |
| --- | --- |

—

Canelli allpiirkonna tähistuse puhul Asti provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Calamandrana, Calosso, Canelli, Cassinasco, Castagnole Lanze, Coazzolo, Costigliole d’Asti, San Marzano Oliveto, Moasca ning osa territooriumist, mis asub Bormida jõe vasakul kaldal Loazzolo ja Bubbio vallas.

Cuneo provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Castiglione Tinella, Cossano Belbo, Mango, Neive, Neviglie, Rocchetta Belbo, Serralunga d’Alba, S. Stefano Belbo, Treiso, Trezzo Tinella ning Alba kommuuni Como ja San Rocco Seno d’Elvio omavalitsusüksus.

| — | Santa Vittoria d’Alba allpiirkonna tähistuse puhul Cuneo provintsi Santa Vittoria d’Alba kommuun. |
| --- | --- |

—

Santa Vittoria d’Alba allpiirkonna tähistuse puhul Cuneo provintsi Santa Vittoria d’Alba kommuun.

| — | Strevi allpiirkonna tähistuse puhul Alessandria provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Acqui Terme, Cassine, Ricaldone, Strevi, Terzo, Alice Bel Colle, Bistagno, Grognardo ja Visone. |
| --- | --- |

—

Strevi allpiirkonna tähistuse puhul Alessandria provintsi järgmiste kommuunide kogu territoorium: Acqui Terme, Cassine, Ricaldone, Strevi, Terzo, Alice Bel Colle, Bistagno, Grognardo ja Visone.

7.   Viinamarjasort

’Moscato bianco B’ – ’Moscato reale’

8.   Seos(t)e kirjeldus

DOCG-märgisega „Asti“

DOCG-märgisega „Asti“

Veinid „Asti“ ja Moscato d’„Asti“ on valmistatud üksnes valge viinamarja sordist ’Moscato bianco’, millel on iseloomulik ja rikkalik aroomibukett. Eriomadused, mille see sort annab toodetud veinidele nii vahuveinide kui ka hiliskorje veinide puhul, on tihedalt seotud viinamarjaistanduse oskusliku haldamisega veinimeistri poolt ja muu hulgas uudsete veinitootmisviisidega, mida on viimastel aastakümnetel hakatud kasutama ’Moscato’ baasil valmistatud väikse suhkrusisaldusega veinide valmistamiseks nii vahuveini kui ka vaikse veinina.

Territooriumi iseloom ehk selle maastik ja pinnase keemiline koostis, kliimatingimused, veinivalmistamise oskused ja traditsioonid on võimaldanud aastate jooksul välja valida viinapuu, mis sobib kõige paremini selles keskkonnas kasvatamiseks – ’Moscato bianco’.

XVIII sajandil mainiti Lausanne’is avaldatud artiklisarjas maailma eri paikadest pärit veinide ja viinamarjaistanduste kohta Piemontest pärit kõrgelt hinnatud viinamarjasorti ’Moscato bianco’ ja XVIII sajandi lõpus märkis mainekas Torino põllumajandusselts ’Moscato’ ära ühena Piemonte viinamarjasortidest, mis sobib kõige hinnatumate veinide valmistamiseks. XIX sajandil eristus Piemonte juba selgelt teistest Itaalia piirkondadest sordi ’Moscato bianco’ ulatusliku kasvatamise poolest. XIX sajandi lõpus algas ka pudelis teiseselt kääritatud vahuveini märkimisväärses koguses tootmine sordist ’Moscato’ Piemontes leiutatud nn Martinotti meetodi kasutuselevõtuga oli 1895. aastaks sorti ’Moscato’ hakatud kasvatama peamiselt vahuveini tootmiseks ja juba räägiti märkimisväärsest välismaisest nõudlusest selle valge, aromaatse mulliveini järele, mida tunti kaubanduses Moscato d’Asti või Moscato di Canelli nime all. Sellise veinivalmistusviisi kinnistumisega eristus Piemonte täielikult ’Moscato’ teistest kasvatuspiirkondadest (kus sort oli ka väga vähe levinud). Enamik väljaspool Piemontet toodetud muskaatveine liigitati luksuslike liköörveinide kategooriasse. Üksnes Piemontes, Asti, Alessandria ja Cuneo territooriumil kasutati sorti ’Moscato’ vahuveini tootmiseks. Samast perioodist pärinevad esimesed katsed valmistada ’Moscato’ baasil kuiva vahuveini (XX sajandi alguse „Asti Champagne“), kuid neil puudus kaubanduslik tähtsus, kuna selle aja piiratud venivalmistusteadmistega ei suudetud leevendada täielikult kääritatud muskaatveini terpeenidest tulenevat kibedat maitset. Suhkru lisamine teiseseks kääritamiseks pudelis, et kibedust leevendada, tekitas samas rõhu, millele pudelid vastu ei pidanud. DOCG-märgisega „Asti“ piirkondlikus tootmises jätkus kuiva veini tootearendus nii vahuveini kui ka tavapärase veini vallas. 1980. aastatel hakati avaldama Piemonte uurimisinstituutide katseuuringuid sordi ’Moscato bianco’ baasil toodetud kuivade veinide keemiliste ja aromaatsete omaduste ning terpeenide muutuste kohta ’Moscato’ viinamarjades tootmistehnoloogia optimeerimise eesmärgil. Neil aastatel kujunes välja nn sordipõhise önoloogia kontseptsioon, st järjest keerukam tehnoloogiline lähenemisviis, mille eesmärk on rõhutada viinamarja omadusi veini lõppkvaliteedis. Sordi ’Moscato’ puhul on tehniline areng võimaldanud pikendada käärimist, vähendades kibedaid noote, mis takistasid veini turustamist XX sajandi alguses. Seejärel hakkasid teadmisi edasi arendama ettevõtjad, kes on viimastel aastakümnetel hakanud tootma ’Moscato’ baasil valmistatud väikse suhkrusisaldusega veine nii vahuveini kui ka tavapärase veini kujul.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega veinide „Asti“ või „Asti“ Spumante nimetuses ega esitluses ei tohi suhkrusisaldust näidata nimetusega samal real; lisaks peab suhkrusisaldus olema esitatud muus kirjas, mille suurus ei tohi ületada nimetuses kasutatava kirja suurust.

Määratletud geograafilises piirkonnas valmistamisega seonduv erand.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud ja garanteeritud päritoluga veinide „Asti“ valmistamise toiminguid (sealhulgas viinamarjade kuivatamine tüübi vendemmia tardiva jaoks ja vahuveini valmistamine) võib lisaks viinamarjade tootmispiirkonnale teha ka kogu Alessandria, Asti, Cuneo provintside haldusterritooriumil ning Chieri kommuuni (TO) Pessione omavalitsusüksuses, mis asub tootmispiirkonna kõrval.

Määratletud piirkonnas pudelitesse villimine

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega veinide „Asti“ pudelitesse villimise toimingud tehakse tootmispiirkonnas. Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artiklile 4 peab villimine toimuma kvaliteedi säilitamiseks, algupära või kontrolli tagamiseks määratletud geograafilises piirkonnas.

Kollektiivkaubamärk

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Eeskätt tuleb kaitstud päritolunimetusega veinid „Asti“ märgistada nimetuses ja esitluses eranditult ja kohustuslikus korras suuruse ja värvile vastava kollektiivkaubamärgiga, nagu on kirjeldatud tootespetsifikaadi asjakohases lisas A. See kaubamärk peab olema märgitud kehtivate õigusaktidega ettenähtud tähisele. Kõigil päritolunimetuse kasutajatel on veinide tähistuses ja esitluses samuti õigus kasutada kaubamärki, mida turustab üksnes kaitseühing oma liikmetega samadel majanduslikel ja kasutustingimustel.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17758

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/19

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 183/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„BOLGHERI“

PDO-IT-A1348-AM02

Teate esitamise kuupäev: 8.2.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   „Bolgheri“ Bianco – märge veini tootmiseks kasutatud viinamarjasortide kohta

KIRJELDUST

Veinitüübi „Bolgheri“ Bianco puhul kasutatud viinamarjasortide kombinatsioon:

| | ’Vermentino’: 0–70 %; |
| --- | --- |

’Vermentino’: 0–70 %;

| | ’Sauvignon’: 0–40 %; |
| --- | --- |

’Sauvignon’: 0–40 %;

| | ’Trebbiano toscano’: 0–40 %. |
| --- | --- |

’Trebbiano toscano’: 0–40 %.

Võib kasutada ka muid Toscana maakonnas kasvatamiseks sobivaid valgeviinamarjasorte kas eraldi või kombineeritult kuni 30 % ulatuses.

muudetakse järgmiselt:

Kaitstud päritolunimetus „Bolgheri“ Bianco antakse veinile, milles on kasutatud järgmist viinamarjasortide kombinatsiooni:

| | ’Vermentino’: 0–100 %; |
| --- | --- |

’Vermentino’: 0–100 %;

| | ’Sauvignon’: 0–100 %; |
| --- | --- |

’Sauvignon’: 0–100 %;

| | ’Viognier’: 0–100 %. |
| --- | --- |

’Viognier’: 0–100 %.

Võib kasutada ka muid Toscana maakonnas kasvatamiseks sobivaid valge viinamarja sorte kas eraldi või kombineeritult kuni 40 % ulatuses.

PÕHJUSED

Viinamarjasortide kombinatsiooni on ajakohastatud, et see kajastaks praegust ja tegelikku olukorda ning võimaldaks arendada veinitüüpi „Bolgheri“ Bianco.

Sorti ’Trebbiano’ pole aastaid Bolgheris enam istutatud ning ’Vermentino’ järel on kaks peamist valget viinamarjasorti ’Sauvignon Blanc’ ja ’Viognier’. Seetõttu lisati sordid ’Sauvignon Blanc’ ja ’Viognier’ pärast suurepäraste tulemustega katseid veinitüübi Bianco puhul kasutatavate viinamarjasortide kombinatsioonile.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: punkt 7 „Veiniviinamarjasordid“. |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: punkt 7 „Veiniviinamarjasordid“.

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 2 „Viinamarjasortide kombinatsioon“ lõige 1. |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 2 „Viinamarjasortide kombinatsioon“ lõige 1.

2.   Täiendavad viinamarjasordid

KIRJELDUS

Välja on jäetud järgmine lõik ja loetelu täiendavatest viinamarjasortidest, mida võib kasutada kaitstud päritolunimetusega veini „Bolgheri“ tootmises.

„Lisas 1 on loetletud täiendavad sordid, mida võib kasutada eespool nimetatud veinide tootmises ja mis on kantud riiklikku veiniviinamarjasortide registrisse, mis on heaks kiidetud ministri 7. mai 2004. aasta dekreediga (avaldatud 14. oktoobri 2004. aasta ametlikus väljaandes nr 242), samuti kõnealuse sortide loetelu hilisemad muudatused.“

PÕHJUSED

Kuna täiendavad viinamarjasordid, mida võib kasutada kaitstud päritolunimetusega veini „Bolgheri“ tootmises, on esitatud Toscana maakonnas kasvatamiseks sobivate viinamarjasortide loetelus, on nende teiseste sortide loetelu tootespetsifikaadist välja jäetud.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: muudatus ei puuduta ühtegi punkti. |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: muudatus ei puuduta ühtegi punkti.

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 2 „Viinamarjasortide kombinatsioon“ lõige 5. |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 2 „Viinamarjasortide kombinatsioon“ lõige 5.

3.   Maksimaalne saagikus viinamarjade töötlemisel veiniks

Maksimaalne saagikus viinamarjade töötlemisel veiniks

KIRJELDUS

Järgmine lõik veiniviinamarjade protsendimäära kohta:

„Veinitüüpide „Bolgheri“ Bianco“, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon puhul ei tohi valmis veini maksimaalne saagikus ületada 65 %. Kui see piirmäär ületatakse, kuid saagikus jääb alla 70 %, puudub õigus kontrollitud päritolunimetusele. Kui saagikus ületab 70 %, kaob õigus kasutada kontrollitud päritolunimetust kogu toote puhul.“

muudetakse järgmiselt:

„Veinitüüpide „Bolgheri“ Bianco, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon puhul ei tohi valmis veini maksimaalne saagikus ületada 70 %. Kui see piirmäär ületatakse, kuid saagikus jääb alla 75 %, puudub õigus kontrollitud päritolunimetusele. Kui saagikus ületab 75 %, kaob õigus kasutada kontrollitud päritolunimetust kogu tootepartii puhul.“

PÕHJUSED

Valge viinamarja sortide saagikuse piirmäära muutmisel 65 %-lt 70 %-le võetakse arvesse tegelikku olukorda, st viinamarjade, eriti sordi ’Vermentino’ suurt tootlikkust, mida tõendavad arvukad uuringud ja teadustööd, milles tuuakse esile, et saagikuse suurenemine ei mõjuta toote kvaliteeti. See, et viinamarja saagikus on töötlemisel 70 % on ette nähtud ka teiste peamiste nimetuste puhul, kus kasutatakse viinamarjasorte kaitstud päritolunimetuse „Bolgheri“ tootmiseks.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: punkti 5 alapunkt 2 – Maksimaalne saagikus |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: punkti 5 alapunkt 2 – Maksimaalne saagikus

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 5 „Veinivalmistamise nõuded“ lõige 5 (viimane lõige). |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 5 „Veinivalmistamise nõuded“ lõige 5 (viimane lõige).

4.   Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

KIRJELDUS

Värvusega seotud organoleptiliste omaduste kirjeldus tarbimisse lubamisel järgmiste veinitüüpide puhul:

„Bolgheri“ Bianco:

| | värvus: õlgkollane; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollane;

„Bolgheri“ Vermentino:

| | värvus: õlgkollane; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollane;

„Bolgheri“ Sauvignon:

| | värvus: õlgkollane.“ |
| --- | --- |

värvus: õlgkollane.“

Need muudetakse järgmiselt:

„Bolgheri“ Bianco:

| | värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

„Bolgheri“ Vermentino:

| | värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

„Bolgheri“ Sauvignon:

| | värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni“. |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni“.

PÕHJUSED

Aastate jooksul on veinitootmisel tavapäraselt eelistatud terasmahuteid ja väga lühikest valmimisperioodi, et veinid oleksid valmis saagikoristusele järgneval aastal. Hiljuti, eelkõige veinitüübi „Bolgheri“ Bianco ja muude valge veini tüüpide puhul, on sellised tavad, nagu viinamarjakestade leotamine ja puitmahutites laagerdamine, muutunud üha levinumaks, isegi pikema valmimisperioodi puhul. Värvuse puhul tähendab see mitte ainult suuremat kontsentratsiooni, vaid ka kollasemat tooni. Arvestades seda asjaolu ja ka muude sortide, eelkõige sordi ’Viognier’ laialdasemat kasutamist, tundus õige mitte piirata värvispektrit ainult õlgkollasega, mis oleks praeguses olukorras väga piirav.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: punkt 4 „Veini kirjeldus“ |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: punkt 4 „Veini kirjeldus“

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikkel 6 „Veini omadused turule laskmisel“ |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikkel 6 „Veini omadused turule laskmisel“

5.   Kaitstud päritolunimetuse aluseks olevast piirkonnast suurem geograafiline üksus – Märgistamine

Kaitstud päritolunimetuse aluseks olevast piirkonnast suurem geograafiline üksus – Märgistamine

KIRJELDUS

Lisatud on kohustus lisada märgisele peale kaitstud päritolunimetuse „Bolgheri“ ka suurema geograafilise üksuse nimi „Toscana“ järgmistelt:

„Veini „Bolgheri“ sisaldavate pudelite või muude mahutite märgisel peab olema geograafiline nimi „Toscana“ järgmisel kujul:

| a) | Nime „Toscana“ tähed peavad olema vähemalt poole väiksemad nimetuse „Bolgheri“ tähtedest; |
| --- | --- |

a)

Nime „Toscana“ tähed peavad olema vähemalt poole väiksemad nimetuse „Bolgheri“ tähtedest;

| b) | nimi „Toscana“:






  — | peab olema nähtaval kohal koos kohustuslike andmetega ning olema esitatud vahetult nimetuse „Bolgheri“ ja traditsioonilise erimärke „kontrollitud päritolunimetus“ ning asjaomase veinitüübinimetuse (Superiore/Rosso/Vermentino/Bianco/Sauvignon) all; |
| --- | --- | --- |

b)

nimi „Toscana“:

—

peab olema nähtaval kohal koos kohustuslike andmetega ning olema esitatud vahetult nimetuse „Bolgheri“ ja traditsioonilise erimärke „kontrollitud päritolunimetus“ ning asjaomase veinitüübinimetuse (Superiore/Rosso/Vermentino/Bianco/Sauvignon) all;

| — | kui seda lubatakse esitada väljaspool eelmises taandes nimetatud vaatevälja, peab see olema siiski seotud nimetusega „Bolgheri“ ning see tuleb märkida nimetuse „Bolgheri“ ja mis tahes muu nimetuse (traditsiooniline erimärk „kontrollitud päritolunimetus“ ja veinitüübinimetus) alla. |
| --- | --- |

—

kui seda lubatakse esitada väljaspool eelmises taandes nimetatud vaatevälja, peab see olema siiski seotud nimetusega „Bolgheri“ ning see tuleb märkida nimetuse „Bolgheri“ ja mis tahes muu nimetuse (traditsiooniline erimärk „kontrollitud päritolunimetus“ ja veinitüübinimetus) alla.

Käesolevas lõikes osutatud kohustus ei piira selliste märgiste kõrvaldamist, millel ei ole nime „Toscana“, kuid mis on asjaomaste ettevõtjate valduses riikliku muutmisotsuse jõustumise kuupäeval 2021. aasta ja varasemate saagikoristuste tulemusel saadud tootepartiide pakendamise tõttu.“

PÕHJUSED

Kasutatakse määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 sätestatud võimalust. Kuna lisamine võimaldab anda lõpptarbijale täpset teavet veinide geograafilise päritolu ja geograafilise nime „Toscana“ kasutusviiside kohta, otsustati muuta see kohustuslikuks, et tagada toodete ühtsus.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: punkt 9 „Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)“ |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: punkt 9 „Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)“

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 7 „Märgistamine, kirjeldamine ja esitlusviis“ punkt 5. |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikli 7 „Märgistamine, kirjeldamine ja esitlusviis“ punkt 5.

6.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

KIRJELDUS

Kontrolliasutust muudetakse järgmiselt:

Nimi ja aadress:

| VALORITALIA s.r.l |
| --- |
| Via Venti Settembre, 98/G |
| 00185 Rooma (RM) |
| ITALY |

VALORITALIA s.r.l

Via Venti Settembre, 98/G

00185 Rooma (RM)

ITALY

Tegevuskoht:

| Via Salita del Presidio, 2 |
| --- |
| 58054 SCANSANO (GR) |
| ITALY |

Via Salita del Presidio, 2

58054 SCANSANO (GR)

ITALY

PÕHJUSED

Tegemist on kaitstud päritolunimetusega veini „Bolgheri“ tootjate ühenduse otsusega, mis on vastu võetud kooskõlas ELi ja riikliku õigusega.

KOONDDOKUMENDI JA TOOTESPETSIFIKAADI PUNKTID, MIDA MUUDATUS PUUDUTAB

| — | KOONDDOKUMENT: muudatus ei puuduta ühtegi punkti. |
| --- | --- |

—

KOONDDOKUMENT: muudatus ei puuduta ühtegi punkti.

| — | TOOTESPETSIFIKAAT: artikkel 10 „Viited kontrolliasutusele“. |
| --- | --- |

—

TOOTESPETSIFIKAAT: artikkel 10 „Viited kontrolliasutusele“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Bolgheri

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veinide kirjeldus

Veinide kirjeldus

1.   „Bolgheri“ Bianco

„Bolgheri“ Bianco

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: peen, õrn;

maitse: kuiv, harmooniline, aromaatne;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Bolgheri“ Vermentino

„Bolgheri“ Vermentino

LÜHIKIRJELDUS

| | värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni; |
| --- | --- |

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

| | lõhn: õrn, iseloomulik; |
| --- | --- |

lõhn: õrn, iseloomulik;

| | maitse: kuiv, harmooniline, pehme; |
| --- | --- |

maitse: kuiv, harmooniline, pehme;

| | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

| | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l. |
| --- | --- |

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| | Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.






  Üldised analüütilised omadused |
| --- | --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Bolgheri“ Sauvignon

„Bolgheri“ Sauvignon

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: õrn, iseloomulik, kergelt aromaatne;

maitse: kuiv, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus 10,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Bolgheri“ Rosato

„Bolgheri“ Rosato

LÜHIKIRJELDUS

värvus: roosa;

lõhn: kergelt veinine;

maitse: kuiv, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Bolgheri“ Rosso

„Bolgheri“ Rosso

LÜHIKIRJELDUS

| | värvus: rubiinpunasest kuni granaatpunaseni; |
| --- | --- |

värvus: rubiinpunasest kuni granaatpunaseni;

| | lõhn: intensiivselt veinine; |
| --- | --- |

lõhn: intensiivselt veinine;

| | maitse: kuiv, harmooniline; |
| --- | --- |

maitse: kuiv, harmooniline;

| | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %; |
| --- | --- |

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %;

| | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l. |
| --- | --- |

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“

„Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“

LÜHIKIRJELDUS

| | värvus: intensiivne rubiinpunane või granaatpunane; |
| --- | --- |

värvus: intensiivne rubiinpunane või granaatpunane;

| | lõhn: veinine, rikkalik ja elegantne |
| --- | --- |

lõhn: veinine, rikkalik ja elegantne

| | maitse: kuiv, täidlane, tugev ja harmooniline, hea elegantse struktuuriga; |
| --- | --- |

maitse: kuiv, täidlane, tugev ja harmooniline, hea elegantse struktuuriga;

| | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti.

| | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24,0 g/l. |
| --- | --- |

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole allpool tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20,00 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20,00

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus:

Maksimaalne saagikus:

| 1. | „Bolgheri“ Bianco, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Bolgheri“ Bianco, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon

12 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Bolgheri“ Bianco, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon
  84 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Bolgheri“ Bianco, „Bolgheri“ Vermentino ja „Bolgheri“ Sauvignon

84 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | „Bolgheri“ Rosso, „Bolgheri“ Rosato
  9 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Bolgheri“ Rosso, „Bolgheri“ Rosato

9 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | „Bolgheri“ Rosso, „Bolgheri“ Rosato
  63 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Bolgheri“ Rosso, „Bolgheri“ Rosato

63 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | „Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“
  8 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“

8 000 kg viinamarju hektari kohta

| 6. | „Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“
  56 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

„Bolgheri“ Rosso Superiore ja „Bolgheri“ tähisega „vigna“

56 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Bolgheri“ valmistamiseks kasutatavad viinamarjad peavad olema kasvatatud Toscana maakonna Livorno provintsi Castagneto Carducci kommuuni halduspiirides ja eeskätt Bolgheri omavalitsusüksuses, välja arvatud Aurelia riigimaanteest (vana maantee) lääne pool asuv piirkond.

7.   Viinamarjasort

Viinamarjasort

’Cabernet franc N’ – ’Cabernet’

’Cabernet sauvignon N’ – ’Cabernet’

’Merlot N’

‘Sangiovese N’

’Sangiovese N’ – ’Santleto’

’Sauvignon B’

’Syrah N’ – ’Shiraz’

’Vermentino B’

’Viogner B’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

„BOLGHERI“

Mulla ja bioklimaatilised analüüsid näitavad, et Bolgheri tingimused on maailma parimate territooriumitega samal tasemel. Piirkond ulatub piki Türreeni mere rannikut ning seda ümbritseb mägedekaar, mis kaitseb talvekülma eest ja suurendab suvel mere leevendavat mõju. Muldade suur varieeruvus, mis hõlmab 27 mullaliiki, annab veinidele iseloomuliku keerukuse.

Kuigi viinamarju on selles piirkonnas kasvatatud aastatuhandeid, hakkasid tänapäeva veinivalmistustavad välja kujunema 80ndatel, peamiselt tänu Prantsuse viinapuude kasvatamisele, mille tõi piirkonda 1944. aastal markii Mario Incisa della Rocchetta.

Inimsekkumine Bolgheri territooriumil on võimaldanud optimeerida viinamarjasordi valikut maastiku- ja mullatüübi järgi. Tootespetsifikaadis viinamarjasortide kombinatsioonina määratletud sordid, mis hõlmavad nii valgeid kui ka punaseid viinamarju, on osutunud piirkonna jaoks parimaks valikuks. Inimtegur on mõjutanud ka kõiki viinamarjakasvatuse valikuid: kasvatamisel ei tohi kasutada harali võraga süsteemi, vaid spaleeri kasutavat nöörpuu- või Guyot’ meetodit, istutusvahe reas peab olema piisavalt tihe, et vältida liigset viinamarjatootmist, sarnaselt lõikamissüsteemiga valitakse ka geneetiline materjal mulla omadusi ja mikrokliimat arvesse võttes, kasutatakse kvaliteetse viinamarjakasvatuse autentseid ja muutumatuid tavasid, mis lubab kastmist üksnes hädaolukorras. Rakendatakse neid veinitootmistavasid, mida on piirkonnas pikka aega kasutatud punase veini tootmiseks, mis on baasveini ja Superiore-tüüpi veini puhul vastavalt diferentseeritud, mistõttu on viimase puhul tegemist struktuursema veiniga, mille valmistamine hõlmab teatavat laagerdumis- ja rafineerimisperioodi vaatides ja pudelites. Valgete ja roosade veinide tootmises kasutatakse veinivalmistustavasid, mis tagavad värske, maitserikka ja harmoonilise veini.

Bolgheri piirkonna ainulaadne maastik ja sellest tulenevad agroklimaatilised tingimused võimaldavad viinamarjadel korrapäraselt ja täielikult küpseda. Mulla varieeruvus on peamine tegur piirkonnas toodetavate kvaliteetsete veinide keerukuse ja püsivuse tagamisel.

Bolgheri piirkonna veinide kvaliteet tuleneb tootmistegurite kombinatsioonist, mis toimivad eri etappides. Tootmispiirkonna valimisel valitakse välja punase veini tootmiseks kõige sobivam piirkond, mis erineb valge veini tootmiseks sobivast piirkonnast. Laiuskraadidest tulenevad tegurid, mis mõjutavad ööpäeva rütmi ja päikesekiirgust, toimivad koos maastiku teguritega (kalle, kõrgus ja asukoht), mille tulemusena on kujunenud piirkonna klimaatilised tingimused.

Seega tuleb rõhutada inimteguri ja keskkonna vastastikust mõju, kuna toodetud veinid on saadud viinapuudelt ning neid ei käidelda viisil, mille eesmärk on toote keskkonna tingimustest sõltumatu ühtlustamine.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Villimine peab toimuma kogu Castagneto Carducci kommuuni haldusterritooriumil. Villimine peab toimuma asjaomases geograafilises piirkonnas, et kaitsta kvaliteeti ja mainet, tagada toote päritolu ja tõhus kontroll.

Selleks et kaitsta nende isikute eelnevalt kehtestatud õigusi, kes on traditsiooniliselt villinud väljaspool Castagneto Carducci kommuuni, on riiklikus õiguses sätestatud tingimustel ette nähtud individuaalsed load.

Päritolunimetusega hõlmatud piirkonna suurema geograafilise üksuse nimi

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Bolgheri“ hõlmatud veinide pudelitel või mahutitel oleval märgisel peab olema geograafiline nimi „Toscana“ järgmisel viisil:

| a) | nime „Toscana“ tähed peavad olema vähemalt poole väiksemad nimetuse „Bolgheri“ tähtedest; |
| --- | --- |

a)

nime „Toscana“ tähed peavad olema vähemalt poole väiksemad nimetuse „Bolgheri“ tähtedest;

| b) | nimi „Toscana“:






  — | peab olema nähtaval kohal koos kohustuslike andmetega ning olema esitatud vahetult nimetuse „Bolgheri“ ja traditsioonilise erimärke „kontrollitud päritolunimetus“ ning asjaomase veinitüübinimetuse (Superiore/Rosso/Vermentino/Bianco/Sauvignon) all; |
| --- | --- | --- |

b)

nimi „Toscana“:

—

peab olema nähtaval kohal koos kohustuslike andmetega ning olema esitatud vahetult nimetuse „Bolgheri“ ja traditsioonilise erimärke „kontrollitud päritolunimetus“ ning asjaomase veinitüübinimetuse (Superiore/Rosso/Vermentino/Bianco/Sauvignon) all;

| — | kui seda lubatakse esitada väljaspool eelmises taandes nimetatud vaateväljal, peab see olema siiski seotud nimetusega „Bolgheri“ ning see tuleb märkida nimetuse „Bolgheri“ ja mis tahes muu nimetuse (traditsiooniline erimärk „kontrollitud päritolunimetus“ ja veinitüübinimetus) alla. |
| --- | --- |

—

kui seda lubatakse esitada väljaspool eelmises taandes nimetatud vaateväljal, peab see olema siiski seotud nimetusega „Bolgheri“ ning see tuleb märkida nimetuse „Bolgheri“ ja mis tahes muu nimetuse (traditsiooniline erimärk „kontrollitud päritolunimetus“ ja veinitüübinimetus) alla.

Viinamarjade tootmisaasta

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Pudelitel või muudel mahutitel, mis sisaldavad kaitstud päritolunimetusega veine „Bolgheri“, peab olema märge viinamarjade aastakäigu kohta.

Mahutid ja sulgurid

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

1.   MAHUTID

Veini „Bolgheri“ tarbimisse lubamiseks võib kasutada ainult järgmise suurusega mahuteid (liitrites): 0,375; 0,750; 1,500; 3,000; 6,000; 9,000 ja 12,000.

„Bolgheri“ punase veini puhul kasutatavad pudelid peavad olema tumedast klaasist Bordeaux’ pudeli kujuga.

Alla viieliitrised pudelid või muud mahutid, millesse „Bolgheri“ veine võib tarbimisse lubamiseks pakendada, peavad vastama kvaliteetveini omadustele, kaasa arvatud pakendamine.

SULGURID

Veinitüübi „Bolgheri“ Rosso Superiore tarbimisse lubamiseks ettenähtud mahutite puhul tuleb kasutada äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.

Kõigi muude veinitüüpide puhul on lubatud kehtivate õigusaktidega ettenähtud sulgemissüsteemid.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17797

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/29

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetega 2 ja 3

(2022/C 183/11)

Teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

KOONDDOKUMENTI MUUTVAST STANDARDMUUDATUSEST TEATAMINE

„Neszmély/Neszmélyi“

PDO-HU-A1335-AM02

Teate kuupäev: 9.2.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Määratletud geograafilise piirkonna laiendamine – Bana ja Bokodi kommuuni lisamine viinamarjakasvatuspiirkonna kommuunide loendisse

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | IV. Kindlaksmääratud piirkond |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

IV. Kindlaksmääratud piirkond

| — | VIII. Lisatingimused, 4. Väiksemad geograafilised üksused, millele võib viidata |
| --- | --- |

—

VIII. Lisatingimused, 4. Väiksemad geograafilised üksused, millele võib viidata

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Osa 6. Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Osa 6. Määratletud geograafiline piirkond

| — | Osa 9. Lisatingimused, tähiseid käsitlevad eeskirjad, omavalitsusüksuste nimed, millele võib viidata |
| --- | --- |

—

Osa 9. Lisatingimused, tähiseid käsitlevad eeskirjad, omavalitsusüksuste nimed, millele võib viidata

| c) | Põhjendus:
  Need kaks omavalitsusüksust kuulusid kunagi ajaloolisse viinamarjakasvatuspiirkonda, kus on säilinud viinamarjakasvatustraditsioonid. Nende omavalitsusüksuste viinamarjakasvatajad soovivad jätkata oma tegevust ja kuuluda taas tootmispiirkonna alla. Tehtud uuringutest nähtub, et nende omavalitsusüksuste tootmispiirkondade mulla-, kliima- ja veinivalmistusolud ei erine KPN Neszmély tootmispiirkonna omadest. Nende viinapuude viinamarjadest toodetud veinitoodete omadused vastavad tootespetsifikaadis sätestatule. |
| --- | --- |

c)

Põhjendus:

Need kaks omavalitsusüksust kuulusid kunagi ajaloolisse viinamarjakasvatuspiirkonda, kus on säilinud viinamarjakasvatustraditsioonid. Nende omavalitsusüksuste viinamarjakasvatajad soovivad jätkata oma tegevust ja kuuluda taas tootmispiirkonna alla. Tehtud uuringutest nähtub, et nende omavalitsusüksuste tootmispiirkondade mulla-, kliima- ja veinivalmistusolud ei erine KPN Neszmély tootmispiirkonna omadest. Nende viinapuude viinamarjadest toodetud veinitoodete omadused vastavad tootespetsifikaadis sätestatule.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Neszmély

Neszmélyi

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide värv varieerub kahvaturohelisest õlgkollaseni. Tegemist on kuivade, poolmagusate või magusate valgete veinidega, mis on tuntava happesuse ja teiseste aroomidega ning mille maitsel enamasti puudub vaadis küpsemise varjund. Veinidele iseloomulikud tunnused on vürtsi-, lille või puuviljaaroom. Kui jätta kõrvale lahjendatud veinid, on viinamarjasordi omadusi võimalik igal juhul eksimatult ära tunda. Veini üldsuhkrusisaldus ei tohi ületada 263 grammi liitri kohta. Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Roosa vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide värvus on kahvaturoosa – roosa – violetne või lõheroosa (sibulakoore toon) ning mulje on selgelt happeline ja puuviljaaroomine. Lõhnal ja maitsel puudub vaadis küpsemise varjund. Veinide üldsuhkrusisaldus ei tohi ületada 263 grammi liitri kohta. Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide värvus varieerub lihtsast tumedast violetsest rubiinpunase ja sügavama rubiinpunaseni, on punaste puuviljade (marjade) iseloomuga, mulje selgelt happeline. Tegemist on noorte punaste veinidega, millel on tamme ja tanniini maitsenüanss ning mis on valmistatud eelkõige lühikese aja jooksul tarvitamiseks. Veinide üldsuhkrusisaldus ei tohi ületada 263 grammi liitri kohta. Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Vahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Vahuveinid on kahvatu õlgkollase värvusega, selgelt ja tuntavalt happeliste maitsetega, erinevate lõhnadega, meenutades ennekõike valge viljalihaga puuvilju. Keskmise intensiivsusega mullid püsivad kaua. Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Keelatud veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Magustamine on lubatud, v.a vahuveinide puhul, kasutades kontsentreeritud viinamarjavirret või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret, mis on valmistatud Neszmély viinamarjakasvatuspiirkonnast korjatud viinamarjadest.

Kui kasutatakse nimetusi nagu „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“ või „hiline korje“, ei ole lubatud alkoholisisalduse suurendamine ega magustamine.

Vahuveinid peavad olema valmistatud traditsiooniliste meetoditega, mille puhul küpsemine toimub pudelis.

Suhkrusisalduselt võivad vahuveinid olla eriti kuivad, kuivad, poolkuivad või poolmagusad.

2.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad (1)

Viljelustava

| 1. | Viinapuude kujundamise eeskirjad:






  a. | Viinamarjaistandustes, mis on rajatud enne 1. augustit 2010, võib kogu kasvatamise aja koristada viinamarju, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetust Neszmély kandvate veinitoodete valmistamiseks, olenemata kasvatamismeetoditest ja viinapuude istutustihedusest, mis olid lubatud enne seda kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Viinamarjaistandustes, mis on rajatud enne 1. augustit 2010, võib kogu kasvatamise aja koristada viinamarju, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetust Neszmély kandvate veinitoodete valmistamiseks, olenemata kasvatamismeetoditest ja viinapuude istutustihedusest, mis olid lubatud enne seda kuupäeva.

| b. | Pärast 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistandustes:






  i. | vihmavarjukujuline vorm |
| --- | --- | --- |

b.

Pärast 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistandustes:

i.

vihmavarjukujuline vorm

| ii. | Moseri meetod |
| --- | --- |

ii.

Moseri meetod

| iii. | Sylvozi lõikamismeetod |
| --- | --- |

iii.

Sylvozi lõikamismeetod

| iv. | nöörpuumeetod (madal, keskmine või kõrge cordon) |
| --- | --- |

iv.

nöörpuumeetod (madal, keskmine või kõrge cordon)

| v. | Guyot’ lõikamismeetod |
| --- | --- |

v.

Guyot’ lõikamismeetod

| vi. | lühike lehtrikujuline vorm |
| --- | --- |

vi.

lühike lehtrikujuline vorm

| vii. | pikk lehtrikujuline vorm |
| --- | --- |

vii.

pikk lehtrikujuline vorm

| 2. | Viinapuude istutustiheduse eeskirjad:






  a. | Enne 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistanduste viinamarju võib kogu kasvatamise aja kasutada kaitstud päritolunimetust Neszmély kandvate veinitoodete valmistamiseks olenemata kasvatamismeetoditest ja viinapuude istutustihedusest, mis olid lubatud enne seda kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Enne 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistanduste viinamarju võib kogu kasvatamise aja kasutada kaitstud päritolunimetust Neszmély kandvate veinitoodete valmistamiseks olenemata kasvatamismeetoditest ja viinapuude istutustihedusest, mis olid lubatud enne seda kuupäeva.

| b. | Pärast 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistandustes: vähemalt 3 333 viinapuud hektari kohta. |
| --- | --- |

b.

Pärast 1. augustit 2010 rajatud viinamarjaistandustes: vähemalt 3 333 viinapuud hektari kohta.

3.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad (2)

Viljelustava

| 3. | Saagikusega seotud piirangud






  a. | Kaitstud päritolunimetusega (KPN) Neszmély märgistatud veinide tootmiseks, millele on osutatud punktis II/1, ja punktis II/2 osutatud Neszmély vahuveinide tootmiseks tohib kasutada saaki, mis on pärit viinamarjaistandustest, mille suurim saagikus on 100 hl/ha toorveini. Viinamarjade müügi korral ei tohi koristatud saagi kogus olla suurem kui 14 t/ha. |
| --- | --- | --- |

3.

a.

Kaitstud päritolunimetusega (KPN) Neszmély märgistatud veinide tootmiseks, millele on osutatud punktis II/1, ja punktis II/2 osutatud Neszmély vahuveinide tootmiseks tohib kasutada saaki, mis on pärit viinamarjaistandustest, mille suurim saagikus on 100 hl/ha toorveini. Viinamarjade müügi korral ei tohi koristatud saagi kogus olla suurem kui 14 t/ha.

| b. | Samuti võib kaitstud päritolunimetusega (KPN) Neszmély märgistatud veine, mis on loetletud punktis II/1 ja mille märgistusele on kirjutatud päritolukoha nimi, valmistada viinamarjadest, mis on korjatud istandustest, mille suurim saagikus on 14 t/ha (kuni 100 hl/ha toorveini). |
| --- | --- |

b.

Samuti võib kaitstud päritolunimetusega (KPN) Neszmély märgistatud veine, mis on loetletud punktis II/1 ja mille märgistusele on kirjutatud päritolukoha nimi, valmistada viinamarjadest, mis on korjatud istandustest, mille suurim saagikus on 14 t/ha (kuni 100 hl/ha toorveini).

| c. | Kõik Neszmély veinid, millele on osutatud punktis II/1 ja mille märgistusel on kirjas punktis 4.2 nimetatud piirkonna nimi, peavad olema valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud istandustest suurima saagikusega 11,5 t/ha (80 hl/ha toorveini). |
| --- | --- |

c.

Kõik Neszmély veinid, millele on osutatud punktis II/1 ja mille märgistusel on kirjas punktis 4.2 nimetatud piirkonna nimi, peavad olema valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud istandustest suurima saagikusega 11,5 t/ha (80 hl/ha toorveini).

| d. | Märgete „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest vein) ja „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein) kandmiseks peab vein olema valmistatud selliselt, et veini valmistamisel on kasutatud on kuni 50 hl/ha toorveini, mis on saadud viinamarjadest, mille istanduste suurim saagikus on 7 t/ha. |
| --- | --- |

d.

Märgete „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest vein) ja „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein) kandmiseks peab vein olema valmistatud selliselt, et veini valmistamisel on kasutatud on kuni 50 hl/ha toorveini, mis on saadud viinamarjadest, mille istanduste suurim saagikus on 7 t/ha.

| 4. | Viinamarjade kvaliteet (looduslik suhkrusisaldus (g/l) ja võimalik alkoholisisaldus (mahuprotsent)):






  — | veinide puhul: vähemalt 153 g/l – 9 mahuprotsenti, ülimalt 263 g/l – 15,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

4.

—

veinide puhul: vähemalt 153 g/l – 9 mahuprotsenti, ülimalt 263 g/l – 15,5 mahuprotsenti;

| — | vahuveinide puhul: vähemalt 153 g/l – 9 mahuprotsenti, ülimalt 190 g/l – 11 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

vahuveinide puhul: vähemalt 153 g/l – 9 mahuprotsenti, ülimalt 190 g/l – 11 mahuprotsenti.

5.2.   Suurim saagikus

| 1. | Vein
  100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

100 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Piirkonna tähisega
  80 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

80 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Vein
  14 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

14 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | Piirkonna tähisega
  11 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

11 500 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | Vahuvein
  100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

5.

100 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | Vahuvein
  14 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

6.

14 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud piirkonna kirjeldus

Viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud istandused, mis asuvad järgmistes omavalitsusüksustes: Ászár, Baj, Bajót, Bana, Bársonyos, Bokod, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tata, Tát, Tokod, Vérteskethely, Vértesszőlős.

7.   Veiniviinamarjasordid

cabernet franc – cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

cserszegi fűszeres

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – garszleveljü

hárslevelű – lindeblättrige

hárslevelű – lipovina

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

juhfark – fehérboros

juhfark – lämmerschwantz

juhfark – mohácsi

juhfark – tarpai

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

leányka – dievcenske hrozno

leányka – feteasca alba

leányka – leányszőlő

leányka – mädchentraube

merlot

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

zenit

zweigelt – blauer zweigeltrebe

zweigelt – rotburger

zweigelt – zweigeltrebe

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Vein ja vahuvein (1)

1.   Määratletud piirkonna kirjeldus

a)   Looduslikud tegurid

Viinamarjakasvatuspiirkonna kliima- ja ilmastikuolud on tasakaalus. Aastane päikesepaisteliste tundide arv jääb vahemikku 1 950–2 000 tundi ja aastane sademete hulk vahemikku 550–650 mm. Üldiselt koosneb piirkonna muld Ászári tasandiku ala ümbruses metsade pruunmullast, mille all on mergel. Neszmély kandi küngastel leidub lössi, lubjakivi, dolomiiti ja liivakivi. Löss on pinnas, mis on eriti sobiv suurepäraste veinide tootmiseks. Tänu looduslikele oludele on piirkonna viinamarjaistandused viinamarjaistanduste katastri kohaselt enamjaolt liigitatud I klassi alade hulka. Ala, kus leidub suurim hulk (366) selliseid istandusi, asub Dunaszentmiklós’es.

Märkimisväärne osa viinamarjaistandustest asub Gerecse laama lääneküljel. Piirkond piirneb põhjas Doonau jõega ja läänes Kisalföldi tasandikuga (Väike-Alföld). Kerge kallakuga kirdenõlvade mikrokliima on tingitud Doonau jõe lähedusest. Päikesekiired, mis eelkõige pärastlõunal paistavad jõevee pinnale, soodustavad viinamarjakasvatust.

Künklik maastik, mõõdukas kliima, mis on mõõdukalt niiske ja jahe, pisut päikesepaistelisem kui riigis keskmiselt ning leebem tänu Doonau mikrokliima mõjule, soodustab rikkaliku lõhna ja maitsega veinide valmistamist.

b)   Inimtegurid

Kunagi oli Doonau Rooma impeeriumi piiriks. II sajandil pKr andis keiser Marcus Aurelius Probus piirkonda paigutatud sõduritele käsu istutada viinapuid lõunast Doonaule avanevatele Gerecse nõlvadele. Sellest ajast sai alguse piirkonna viinamarjakasvatuse ajalugu. Sellest annavad tunnistust selle ajastu säilmed ja hauakivi, mis leiti perekond Szalleri istandusest, mis asub Esztergomi linnale kuuluval Ispita künkal. Sellel on peekrit hoidev poiss, kelle kõrval seisavad Rooma sõdalane ja üks naine. Reljeefi kaunistab seda ümbritsev viinapuuvanik.

Kõnealusest ajast pärinevate dokumentide põhjal sai pärast Karpaatia madaliku vallutamist ja Ungari riigi loomist Esztergomi linnast mõneks ajaks riigi pealinn, sealjuures leidis Neszmély’d ja Dunaalmás’i ümbritsevas piirkonnas aset tõeline areng. Aastal 1422 oli Neszmély’l endiselt linna tiitel. Omavalitsusüksuste aladel olevad viinamarjaistandused, valgalad ja istutatud metsad on kohale meelitanud hulgaliselt külastajaid, sealhulgas paljud Ungari kuningad. Luksemburgi kuningas Sigismond oli esimene valitseja, kes kiitis piirkonna veinide väärtust, millele ta jäi truuks isegi oma pikkade sõjakäikude ajal.

Viinamarjakasvatuse teine areng toimus pärast riiki pikalt laastanud osmanite lahkumist. Maria Theresia valitsemisajal õitses piirkonnas veinikaubandus. Juba sel ajal peeti Neszmély veini tema omaduste ja täidluse poolest samaväärseks Somló omaga. Seda andis hästi veeteed pidi transportida ja see võimaldas tal jõuda peaaegu kõikjale Euroopas. Klosterneuburgi kloostrile kuulusid viinamarjaistandused ja keldrid, mis olid iseloomulikud Dunaalmásile. Sellest piirkonnast pärit veini maitses isegi paavst.

Ferenc Schams (1780–1839) oli esimene, kes kirjutas põhjaliku monograafia Ungari viinamarjakasvatuspiirkondade kohta. Tol ajal öeldi Neszmély veinide kohta, et täieliku küpsuse saavutamiseks tuleb lasta neil laagerduda neli kuni viis aastat. Mida vanemad veinid, seda enam olid nad puhta kulla värvusega. „Neszmély vein on vaieldamatult Komáromi maakonna parim vein ja kogu Ungari kõige elegantsem valge lauavein. Seda suurepärase kvaliteedi poolest kuulsat veini võib säilitada pikka aega ja see on nii Ungaris kui ka välismaal tuntud piirkonnale omase meeldiva maitse poolest,“ kirjutas Ferenc Schams aastal 1832. XIX sajandi teisel poolel olid Ászár’is perekond Esterházy’le kuuluvate mõisate viinamarjaistandused ja näidistootmiskeldrid aluseks Neszmély viinamarjakasvatuspiirkonna loomisele 1897. aastal.

1905. aastal lasi Ferenc Eszterházy asutada Tata Inglise pargi alla 1772. aastal kaevatud veinikeldritesse mõisa vahuveinivabriku.

Viinamarjakasvatuse areng peatus täielikult viinapuu-lehetäide epideemia tõttu. Alles jäi ainult kolmandik viinamarjaistandustest, niisiis oli tarvis alustada viinapuude kasvatamist liivasel pinnasel, mis tõi enesestmõistetavalt kaasa veinide kvaliteedi halvenemise. Ometi oli katastroofil ka häid külgi. Pärast piirkonnas levinud viinapuu-lehetäide epideemiat leidis seal kasvukoha Prantsusmaalt pärit viinamarjasort ’Riesling italien’. Vanad viinamarjasordid asendati uutega: ’Kadarka’ ja ’Rácfekete’ asemel hakkasid viinamarjakasvatajad istutama selliseid viinamarjasorte nagu ’Riesling italien’, mis oli end juba tõestanud, ’Mézes fehér’, ’Góhér’, ’Piros veltelini’ (’Velteliner rouge’), ’Zöldszilváni’ (’Sylvaner vert’ või ’Grüner Sylvaner’) ja ’Ezerjó’. Sinistest viinamarjadest istutati ka sorte ’Kékfrankos’ (’Blaufränkisch’) ja ’Oportó’ (’Portugais bleu’).

2.   Veinide kirjeldus

Tänu siinkirjeldatud looduskeskkonnale, ajaloolistele tavadele ja viimase 15 aasta jooksul toimunud viinamarjasortide asendamisele on nüüdsest võimalik toota Neszmély piirkonnas eri stiilis veine. Piirkonnaga kliimamõjuritega seotud veinide tuntav happesus selgitab sortide erinevust. Tuginedes sellele happesusele, võimaldavad mulla omadustest tulenevad täidlus, maitse ja iseloom samuti veinidel pikemalt laagerduda. Moodne veinivalmistustehnoloogia võimaldab valmistada eespool nimetatud omadustega viinamarjadest esmaste ja teiseste puuviljaste maitsetega veine, millel on värske ja noore veini mulje.

Kaitstud päritolunimetusega (KPN) Neszmély veinid on üldiselt valged veinid, mis on viinamarjasordi tüübile iseloomulike omadustega, rikkaliku maitse ja lõhna ning kerge happesusega, loodud tarbimiseks lühikese aja jooksul, st üks kuni kaks aastat pärast turuleviimist.

Seda tüüpi veine valmistatakse peamiselt järgmistest viinamarjasortidest: ’Chardonnay’, ’Szürkebarát’ (’Pinot gris’), ’Irsai Olivér’, ’Cserszegi Fűszeres’, ’Sauvignon’ või ’Királyleányka’.

Traditsioonilised viinamarjasordid, nagu ’Olasz rizling’ (’Riesling italien’), ’Szürkebarát’ (’Pinot gris’), ’Ezerjó’ või ’Rizlingszilváni’ (’Riesling-Sylvaner’) võimaldavad toota samas stiilis häid veine. Siiski on need piirkonna lamedamatelt aladelt pärit veinid vähem rikkaliku aroomiga, kuid viinamarjasortidele iseloomulikuma rikkalikuma lõhnaga ning täidlasemad.

8.2.   Vein ja vahuvein (2)

3.   Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Neszmély kõiki veinitüüpe iseloomustab hea happesus. Piirkonna tasakaalus kliima, mis on samal ajal kergelt niiske, võimaldab tagada tugeva happesuse. Piirkonna viinamarjakasvatajad on eelkõige püüdnud leida Doonaule avatud nõlvu ja mäekülgi ning pinnast, mille muld võimaldaks saada rikkalikke ja samal ajal happeliste omaduste ning atraktiivse maitsega tooteid.

Neszmély viinamarjakasvatajad on alati osanud ära kasutada nende veinidele antud eeliseid, mille tulenevad rikkalikust happesusest ja muudest omadustest.

| — | Juba keskajal oli välja arenenud intensiivne kaubandus, kuna Neszmély veinid taluvad hästi transporti nii mööda veeteed (Doonaul) kui ka maanteed. |
| --- | --- |

—

Juba keskajal oli välja arenenud intensiivne kaubandus, kuna Neszmély veinid taluvad hästi transporti nii mööda veeteed (Doonaul) kui ka maanteed.

| — | Ajal, mil eelistati üldiselt veinide pikka laagerdumist, pandi tooted müüki pärast pikka laagerdumist vaatides, mis andis veinidele erilise maitse. Nii oli see eelkõige sortidega ’Neszmélyi Olasz rizling’ (Neszmély ’Riesling italien’) või ’Etei Ezerjó’ (suvine ’Ezerjó’). |
| --- | --- |

—

Ajal, mil eelistati üldiselt veinide pikka laagerdumist, pandi tooted müüki pärast pikka laagerdumist vaatides, mis andis veinidele erilise maitse. Nii oli see eelkõige sortidega ’Neszmélyi Olasz rizling’ (Neszmély ’Riesling italien’) või ’Etei Ezerjó’ (suvine ’Ezerjó’).

| — | Sobiva pinnase ja soodsate oludega aladel valmistasid nad hilise korje kuivatatud viinamarjadest magusaid veine, nagu ’Ászári Szürkebarát’ (Ászári ’Pinot gris’). |
| --- | --- |

—

Sobiva pinnase ja soodsate oludega aladel valmistasid nad hilise korje kuivatatud viinamarjadest magusaid veine, nagu ’Ászári Szürkebarát’ (Ászári ’Pinot gris’).

| — | Iseloomulik happesus võimaldab valmistada veine, mis peegeldavad viinamarjasortide omadusi ja pakuvad intensiivseid aroome, jättes suhu värske maitse. Tänapäeval müüakse moodsa aja nõudluse järgi eelkõige just seda tüüpi Neszmély veine. |
| --- | --- |

—

Iseloomulik happesus võimaldab valmistada veine, mis peegeldavad viinamarjasortide omadusi ja pakuvad intensiivseid aroome, jättes suhu värske maitse. Tänapäeval müüakse moodsa aja nõudluse järgi eelkõige just seda tüüpi Neszmély veine.

Fakt, et üks Neszmély viinamarjakasvataja pälvis 1997. aastal Inglismaal ja 1999. aastal Ungaris aasta viinamarjakasvataja tiitli, on staatuse sümbol, millest saavad osa Neszmély veinid. Ühtlasi anti 2004. ja 2009. aastal ühele Neszmély veinitehasele aasta veinikeldri tiitel.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistus, muud nõuded)

Märgistamiseeskirjad (1)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegelevalt asutuselt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Punktis II/1 loetletud ja märgistusele kirjutatud päritolukoha nimega eristatud Neszmély veinide viinamarjad peavad pärinema vähemalt 85 % ulatuses viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud kõnealuste omavalitsusüksuste aladelt. 15 % viinamarju võivad pärineda Neszmély määratletud tootmispiirkonna teistelt maatükkidelt. |
| --- | --- |

a)

Punktis II/1 loetletud ja märgistusele kirjutatud päritolukoha nimega eristatud Neszmély veinide viinamarjad peavad pärinema vähemalt 85 % ulatuses viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud kõnealuste omavalitsusüksuste aladelt. 15 % viinamarju võivad pärineda Neszmély määratletud tootmispiirkonna teistelt maatükkidelt.

| b) | Kui märgistusel on piirkonna nimi, peavad töödeldavad viinamarjad olema 100 % pärit kõnealusest piirkonnast. |
| --- | --- |

b)

Kui märgistusel on piirkonna nimi, peavad töödeldavad viinamarjad olema 100 % pärit kõnealusest piirkonnast.

| c) | Mis puudutab märgistust, siis ei ole tarvis järgida muid eeskirju peale kehtivates õigusaktides sätestatud nõuete ja eespool nimetatud punktis h kehtestatud tingimuste. |
| --- | --- |

c)

Mis puudutab märgistust, siis ei ole tarvis järgida muid eeskirju peale kehtivates õigusaktides sätestatud nõuete ja eespool nimetatud punktis h kehtestatud tingimuste.

| d) | Lubatud on järgmised traditsioonilised väljendid, piiratud kasutusega väljendid ja väljendid, mis viitavad töötlemise protsessidele: |
| --- | --- |

d)

Lubatud on järgmised traditsioonilised väljendid, piiratud kasutusega väljendid ja väljendid, mis viitavad töötlemise protsessidele:

Valge vein: „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „múzeális bor“ (ajalooline vein), „virgin vintage“ või „első szüretelésű bor“ (esimese korje vein), „hordóban erjesztett bor“ (tammevaatides laagerdunud vein), „hordóban érlelt bor“ (tammevaatides küpsenud vein), „barrique bor“ (vaadis laagerdunud vein), „prémium bor“ (kvaliteetvein), „Cuvée“ või „Küvé“ (kuvee).

Roosa vein: – „Cuvée“ või „Küvé“ (kuvee).

Punane vein: „múzeális bor“ (ajalooline vein), „virgin vintage“ või „első szüretelésű bor“ (esimese korje vein), „hordóban erjesztett bor“ (tammevaatides laagerdunud vein), „hordóban érlelt bor“ (tammevaatides küpsenud vein), „barrique bor“ (vaadis laagerdunud vein), „prémium bor“ (kvaliteetvein), „Cuvée“ või „Küvé“ (kuvee).

Märgistamiseeskirjad (2)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegelevalt asutuselt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Omavalitsusüksuste nimed, mida võib märkida:

Komárom-Esztergomi departemangu territooriumil asuvad omavalitsusüksused:

Ászár, Baj, Bajót, Bana, Bársonyos, Bokod, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tata, Tát, Tokod, Vérteskethely, Vértesszőlős

Omavalitsusüksuste nimed võivad olla esitatud üksnes nende veinide märgistusel, mis on valmistatud asjaomaste omavalitsusüksuste halduspiirides.

Piirkondade nimed, mida võib märkida:

Dunaszentmiklós: Bokrosi-dűlő

Neszmély: Előharaszt, Gőte-oldal, Határszél, Korma föle, Madari-hát, Meleges-hegy, Pap-hegy, Páskom, Pörösök, Sós-hegy, Ürge-hegy, Várhegy

Szomód: Borsos-diós, Kalács-hegy

Tata: Grébics-hegy, Látó-hegy, Látó-hegy föle

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/neszmely

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---