# Euroopan unionin C 170/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 170 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta25. huhtikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 170

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta25. huhtikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2022/C 170/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät aiheesta Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2022/C 170/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät aiheesta Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 170/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  ) | 7 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 170/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 170/03 | Euron kurssi — 22. huhtikuuta 2022 | 8 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 170/03

Euron kurssi — 22. huhtikuuta 2022

8

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 170/04 | Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä – Hankintayksikön esittämä pyyntö | 9 |
| 2022/C 170/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 170/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 170/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 170/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10682 – VALEO / VSEA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 14 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 170/09 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 15 |
| 2022/C 170/10 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 21 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 170/04

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä – Hankintayksikön esittämä pyyntö

9

2022/C 170/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

10

2022/C 170/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  )

1

11

2022/C 170/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

12

2022/C 170/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10682 – VALEO / VSEA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

14

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 170/09

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

15

2022/C 170/10

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät aiheesta ”Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi”

(2022/C 170/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Yhä laajemmin tunnustetaan, että urheilun ja liikunnan harrastaminen ja rooli ovat Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeitä (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kansainvälinen ja tiedeyhteisö on saanut ja koonnut yhteen tietoa urheilun ja liikunnan sekä eri alojen urheilutapahtumien järjestämisen mahdollisista hyödyistä ja myönteisistä ulkoisvaikutuksista (2) (3): yksilöiden fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin parantaminen, taloudelliset hyödyt, koulutus, naisten ja nuorten voimaannuttaminen, oikeudenmukaisempien, kestävämpien, osallistavampien ja avoimempien yhteiskuntien syntyminen, vammaisten henkilöiden ja henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistaminen sekä suvaitsevaisuudesta oppiminen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ilmastonmuutos ja muut ympäristöuhat voivat vaikuttaa kielteisesti urheiluun ja urheilun sidosryhmiin (4), erityisesti kun ne vaikuttavat alan toimijoiden terveyteen. Asianmukainen urheilu edellyttää terveellistä harjoitteluympäristöä, mutta nykyiset ilmasto- ja ympäristöolosuhteet tarjoavat heikommat edellytykset monien urheilulajien ja liikunnan harrastamiseen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ilmastonmuutoksen seuraukset – kuten lämpötilan nousu, pitkittyneet kuivuusjaksot ja lisääntyneet tulvat – rajoittavat yhä enemmän urheiluun käytettävissä olevaa tilaa ja aikaa ja häiritsevät näin merkittävästi maailmanlaajuisen urheiluekosysteemin toimintaa ja organisointia, erityisesti ulkona harjoitettavien talviurheilulajien ja eräiden vesiurheilulajien osalta (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kuten muukin ihmisen toiminta, tietyt urheiluun ja urheilutapahtumien järjestämiseen liittyvät näkökohdat voivat osaltaan heikentää ympäristöä ja muuttaa ilmastoa tuottamalla suoraan tai välillisesti kasvihuonekaasupäästöjä ja vahingoittamalla erilaisia luonnonympäristöjä, joissa urheilua harjoitetaan, erityisesti meri-, metsä- ja vuoristoympäristöjä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jotkin urheilun näkökohdat voivat olla kasvihuonekaasupäästöjen lähteitä, ja niillä voi olla myös kielteisiä vaikutuksia ympäristöön: urheilumatkailu, urheiluvälineiden ja niihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen kestävän kehityksen vastainen tuotanto ja kuluttaminen, mikromuovien leviäminen, runsaasti resursseja (etenkin energiaa ja vettä) kuluttavat urheilutilat, kaikentasoisten urheilutapahtumien määrän kasvu (mukaan lukien harjoittelu, suuret valtuuskunnat ja tilapäisen infrastruktuurin rakentaminen) sekä vapaamuotoinen urheilu luonnonympäristöissä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Olympia- ja paralympiakisojen palauttaminen Eurooppaan, Pariisin vuoden 2024 järjestelykomitean antama ympäristöä ja hiilineutraaliutta koskeva sitoumus sekä Saksassa vuonna 2024 pidettävien jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailujen järjestäjien sitoumukset voivat kannustaa kaikkia sidosryhmiä sitoutumaan rakentamaan kestävästi aineellista ja aineetonta perintöä kestävän kehityksen tavoitteiden 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13 ja 17 edistämiseksi kaikilla tasoilla ja kaikilla alueilla. |
| --- | --- |

7.

OTTAVAT HUOMIOON SEURAAVAA:

| 8. | Koska urheilu on tärkeä arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen väline, se on erinomainen keino esitellä esimerkillistä käyttäytymistä ja siten levittää sosiaalista vastuuntuntoa ja mahdollistaa kaikkien, erityisesti nuorten (6), osallistuminen muutoksen tekijöinä. Sen viestintätehtävänä on myös valistaa kansalaisia ekosysteemien säilyttämisen, luonnonvarojen sopusointuisen ja kestävän käytön sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen merkityksestä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen urheiluun voisi houkutella ihmisiä urheilun ja sen jatkamisen pariin; tämä koskee erityisesti nuoria, sillä monet heistä saattavat osoittaa erityistä mielenkiintoa näitä kysymyksiä kohtaan ja aktiivisuutta niiden parissa (7). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Huippu-urheilijoiden suosio, heidän lisääntyvä tietoisuutensa ilmastohätätilasta sekä heidän sitoutumisensa ja panoksensa voivat olla erittäin tehokkaita tapoja edistää kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä urheiluun. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot voivat toimia esimerkkinä isännöimällä kestäviä suuria urheilutapahtumia (8), joissa otetaan huomioon ekologisen, sosiaalisen, taloudellisen ja kansalaisvastuun vaatimukset, mukaan lukien kiertotalous, muovien tai veden käyttö, hiilijalanjälki, hyvä hallinto, ihmisoikeudet, luotettavuus ja reilu peli, tai osallistumalla tällaisten tapahtumien isännöintiin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Urheilutapahtumia järjestettäessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että väestön tietoisuus taloudellisista ja ympäristövaikutuksista, välittömät tai välilliset vaikutukset mukaan lukien, sekä ihmisoikeuksien suojelusta on lisääntynyt. Tämä voi vaikuttaa myönteisesti siihen, että yleisö hyväksyy tapahtumien isännöinnin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Covid-19-pandemia on lisännyt kiinnostusta kotona tapahtuvaan urheiluun, ulkona ja vapaamuotoisesti harjoitettavaan toimintaan sekä aktiiviseen liikkumiseen. Nämä suuntaukset kuvastavat luonnon (9), omaehtoisen urheilutoiminnan ja saavutettavien kaupunkialueiden (10) kasvavaa tarvetta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Erityisesti ulkona tai luonnonympäristöissä (esim. metsät, vuoret, valtameret, joet ja järvet) tapahtuva liikunta ja urheilu voivat osaltaan parantaa kansalaisten ympäristötietoisuutta sekä lisätä tietoisuutta tarpeesta suojella ympäristöä ja hillitä ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Erasmus+ -urheiluohjelmalla tuetaan tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 ja 17 osalta. Nämä hyvät käytännöt voidaan ottaa huomioon urheilutoimintaa ja -tapahtumia järjestettäessä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Urheilu voi edistää talouskasvua ja tuottaa lisäarvoa talouden alalle. |
| --- | --- |

16.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 17. | On tärkeää minimoida kaikentyyppisen urheilutoiminnan kielteiset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristöön ja meneillään olevan ilmastonmuutosprosessin dynamiikkaan. On tärkeää, että kaikki sidosryhmät julkisista ja yksityisistä toimijoista kansalaisiin ovat tietoisia henkilökohtaisesta ja kollektiivisesta vastuustaan sekä toimiensa seurauksista urheilua harjoittaessaan tai järjestäessään. |
| --- | --- |

17.

| 18. | On aiheellista varmistaa, että urheiluala edistää osaltaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuja Euroopan unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita. Tätä varten tarvitaan monentyyppistä tukea, jotta urheiluala voi siirtyä vastuullisempiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Osallistavan ja terveen yhteiskunnan rakentamiseksi on olennaisen tärkeää, että jokainen voi harjoittaa urheilua ja liikuntaa säännöllisesti terveellisessä ja turvallisessa ympäristössä iästä, sukupuolesta, psyykkisestä ja fyysisestä tilasta, sosioekonomisesta taustasta tai maantieteellisestä alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | On tärkeää ottaa huomioon urheilun hyvään hallintotapaan, rehellisyyteen, yhdenvertaisiin urheilumahdollisuuksiin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, luotettavuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja kestävyyteen liittyvät kysymykset. Tämä olisi tehtävä kaikilla tasoilla, kuten seuroissa, liigoissa, kansallisissa ja kansainvälisissä liitoissa, kansalaisjärjestöissä sekä talouden toimijoiden, suurten urheilutapahtumien järjestäjien, yritysten tai tiedotusvälineiden keskuudessa. |
| --- | --- |

20.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA

| 21. | Mukauttamaan urheilua koskevat julkiset politiikat ja strategiat kestävän kehityksen tavoitteisiin ja niihin liittyviin tavoitteisiin sekä koordinoimaan niitä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tarjoamaan kansalaisille mahdollisuuden näiden tarpeita vastaavaan turvalliseen, osallistavaan ja kestävään urheiluun ja urheilutapahtumiin esimerkiksi sellaisten ympäristöystävällisten paikallisten urheilutilojen avulla, joihin on pääsy aktiivisen liikkumisen infrastruktuurin kautta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tutkimaan tapoja tarjota asiaankuuluville kansallisille viranomaisille välineitä, joilla ne voivat seurata ilmastonmuutoksen vaikutuksia urheiluun, jotta voidaan kehittää strategioita sellaisten urheiluekosysteemien ennakoimiseksi, mukauttamiseksi ja tukemiseksi, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten pitkällä aikavälillä, esimerkiksi pyrkimällä siirtymään kestävämpiin ja vastuullisempiin käytäntöihin ja käymällä vuoropuhelua urheiluliikkeen kanssa tarkoituksenmukaisempien aikataulujen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Varmistamaan, että suurten urheilutapahtumien järjestäjät tekevät ympäristö- ja hiilivaikutusten arviointeja, ja kannustamaan niitä mittaamaan, miten niiden tapahtumat edistävät kestävän kehityksen tavoitteiden 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12 ja 13 saavuttamista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tekemään yhteistyötä suurten urheilutapahtumien järjestäjien kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön niiden tapahtumien haitallisia ympäristövaikutuksia lieventäviä mekanismeja, jotka vastaavat aiheutettua vahinkoa ja joiden tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kannustamaan urheilujärjestöjä ja oppilaitoksia sisällyttämään tarvittaessa kouluttajille, urheiluhenkilöstölle, urheilijoille ja urheilutilojen johtajille tarkoitettuihin koulutusohjelmiinsa ekologiseen siirtymään ja kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä ja toimia. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Lisäämään edelleen investointeja innovointiin ja tutkimukseen, jotta voidaan tukea ja edistää siirtymistä kohti vihreämpää ja kestävämpää liikuntaa ja urheilua. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Pyrkimään sisällyttämään ympäristökriteerit ja kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvät sitoumukset julkisen rahoituksen ja tuen arviointiprosessiin kaikilla tasoilla järjestettävien urheilutapahtumien, urheilutoiminnan sekä urheilutilojen rakentamisen, kunnostamisen, ylläpidon ja käytön osalta. Edistämään kyseisten kriteerien sisällyttämistä näiden toimien arviointiin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kun taloudellisten kumppaneiden kanssa tehdään sopimuksia suurten urheilutapahtumien järjestämisestä, urheilutilojen rakentamisesta, kunnostamisesta ja ylläpidosta taikka urheiluvälineiden valmistuksesta, vahvistamaan yritysten yhteiskuntavastuuta (11) koskevien kriteerien sisällyttämistä sopimuksiin ja niiden painotusta sopimuksissa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Edistämään tarvittaessa EU:n rahastojen – myös koheesiorahastojen (EAKR, ESR+), elpymis- ja palautumistukivälineen, Erasmus+ -ohjelman tai Life-ohjelman – käyttöä sellaisten aloitteiden kehittämiseksi, joilla lisätään vihreää ja kestävää liikuntaa ja urheilua sekä pyritään edistämään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Asettamaan etusijalle sellaisten älykkäiden ja vihreiden kaupunkien kehittämisen, joissa on ympäristövastuullista infrastruktuuria ja tarkoituksenmukaista kaupunkisuunnittelua, uusi eurooppalaisen Bauhaus -aloitteen hengessä, sellaisen ihmiskeskeisemmän elinympäristön aikaan saamiseksi, jossa kansalaisilla on mahdollisuus käyttää kestäviä urheilutiloja ja jossa he voivat omaksua terveellisemmän, aktiivisemman ja ympäristöystävällisemmän elämäntavan, sekä kannustamaan tällaisten kaupunkien kehittämistä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Hyödyntämään diplomaattiverkostoja sellaisen yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan edistämiseksi, jolla parannetaan kestävän kehityksen tavoitteiden huomioon ottamista urheilussa ja sisällyttämistä urheiluun Euroopan unionissa sekä sen ulkoisissa toimissa ja kehitysapuohjelmissa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Harkitsemaan sellaisten vapaaehtoisuuteen perustuvien vihreän kehityksen urheilun lähettiläiden nimeämistä, joiden tehtävänä olisi edistää kestävän kehityksen tavoitteiden tiiviimpää sisällyttämistä urheiluun. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kannustamaan urheilualan, virallisen koulutuksen, epävirallisen ja arkioppimisen, sosiaalipedagoginen toiminnan, nuorisojärjestöjen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, jotta voidaan kehittää monialaisia, koordinoituja ja toisiaan täydentäviä tapoja lisätä tietoisuutta ja edistää asiantuntemusta ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksistä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Edistämään energiatehokkuutta ja kiertotaloutta kaikkien urheilutilojen rakentamisessa, kunnostamisessa, ylläpidossa ja käytössä. |
| --- | --- |

35.

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA

| 36. | Varmistamaan, että vihreän kehityksen urheilua käsittelevä asiantuntijaryhmä keskittyy työssään Euroopan unionin tason yhteisten standardien laatimiseen sekä vihreän ja kestävän liikunnan ja urheilun järjestämistä koskevien kriteerien ja tavoitteiden määrittämiseen. Edistämään näitä kriteereitä ja tavoitteita, kun jäsenvaltiot kehittävät kansallista urheilupolitiikkaansa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Jatkamaan vihreän kehityksen urheilua käsittelevän asiantuntijaryhmän puitteissa asiaankuuluvan näytön ja hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien keräämistä siitä, miten urheilu voi vähentää ympäristövaikutuksiaan ja auttaa hillitsemään ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Sisällyttämään kestävää kehitystä koskevat kysymykset urheilun eurooppalaisen mallin keskeisistä piirteistä käytäviin keskusteluihin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Edistämään Euroopan unionin varojen käyttöä urheilulaitosten rakentamisen ja kunnostamisen helpottamiseksi, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, hiilijalanjälkeä ja energiankulutusta sekä ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia urheiluun. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Ottamaan urheilun paremmin huomioon EU:n tasolla kehitetyssä julkisessa politiikassa ja erityisesti ympäristöpolitiikassa ja -aloitteissa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Arvioimaan edelleen hankkeiden ympäristöystävällistä suunnittelua ja vihreiden käytäntöjen huomioon ottamista arvioitaessa ja myönnettäessä Erasmus+ -avustuksia urheilun alalla, kuten Erasmus+ -ohjelmaoppaassa esitetään. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Varmistamaan, että Erasmus+ -urheiluohjelmassa voidaan kehittää vihreän kehityksen urheilua ja vihreää osaamista koskevia hankkeita, ja edistämään tätä mahdollisuutta. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kannustamaan jäsenvaltioita vaihtamaan vihreän kehityksen urheilua koskevaa tietämystä ja parhaita käytäntöjä EU:n urheilualan työsuunnitelman 2021–2024 mukaisesti. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kannustamaan parhaiden käytäntöjen jakamista sellaisten toimijoiden kesken, jotka ovat sitoutuneet muuttamaan käyttäytymistään urheilussa niiden ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien haasteiden vuoksi, joita kohtaamme kaikilla tasoilla, SHARE-aloitteen tai HealthyLifestyle4All-aloitteen avulla. |
| --- | --- |

44.

KEHOTTAVAT URHEILULIIKETTÄ JA MUITA ASIAANKUULUVIA SIDOSRYHMIÄ

| 45. | Mukauttamaan liikunnan, urheilun ja urheilutapahtumien järjestämisen kestävän kehityksen tavoitteisiin, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Pariisin ilmastosopimukseen, Kazanin toimintasuunnitelmaan, liikunnan ja urheilun peruskirjaan (International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport) sekä urheilua ja ilmastotoimia koskevaan kehykseen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Ottamaan strategioita ja ohjelmia laadittaessa erityisesti huomioon kysymykset, jotka koskevat luonnonvarojen (erityisesti veden ja energian) kulutuksen vähentämistä, elintarvikkeiden haaskauksen lopettamista, jätteiden kierrätystä ja urheiluvälineiden uudelleenkäyttöä, biologisen monimuotoisuuden ja ilman laadun säilyttämistä, hiilijalanjäljen pienentämistä sekä yleisemmin sitä, miten urheilua järjestetään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Tutkimaan mahdollisuutta nimetä erityinen henkilö tai rakenne, joka vastaisi ympäristöstrategioiden ja -ohjelmien toteuttamisesta. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Etsimään keinoja edistää kestävää kehitystä koskevaa koulutusta ja ympäristö- ja kansalaisvastuullisuuden kehittämistä urheiluseurojen, -liittojen ja muiden urheilualan sidosryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Sisällyttämään tarvittaessa ympäristökysymyksiä koskevaa sisältöä urheilualan vapaaehtoisten ja ammattilaisten koulutusohjelmiin. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Innostamaan ja kannustamaan urheilijoita, joilla on medianäkyvyyttä ja jotka ovat suosittuja ja uskottavia, edistämään eettistä, vihreää ja kestävää urheilua. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kiinnittämään erityistä huomiota ekologisiin, sosiaalisiin ja demokraattisiin kysymyksiin, avoimuuteen ja ihmisoikeuksien suojeluun (12) siinä yhteydessä, kun suuria urheilutapahtumia myönnetään ja näiden tapahtumien järjestäjille myönnetään rahoitusta tai sponsoritukea. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kehittämään tai käyttämään asianmukaisia välineitä urheilutoiminnan sosiaalisten ja ympäristövaikutusten mittaamiseksi, erityisesti suurten urheilutapahtumien järjestämisen osalta, ja ottamaan arviointiprosessissa huomioon tällaisen toiminnan sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Edistämään kestäviä ja lyhyitä toimitusketjuja ja mahdollisuuksien mukaan asettamaan paikallisen talouden etusijalle, kun urheilutapahtumia järjestetään, kun urheilutiloja rakennetaan, kunnostetaan ja ylläpidetään tai kun urheiluvälineitä tuotetaan. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Edistämään ja kannustamaan eettiseen, demokraattiseen, sosiaaliseen ja ympäristövastuuseen liittyvien kysymysten sisällyttämistä urheilun audiovisuaaliseen ohjelmasuunnitteluun ja urheilutapahtumien lähettämiseen kunnioittaen samalla täysimääräisesti tiedotusvälineiden vapautta. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Tiedottamaan kumppaneille, tavarantoimittajille ja palveluntarjoajille, sponsoreille ja kannattajille ympäristövaatimuksista, jotka niiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antama päätöslauselma A/RES/70/1 kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmasta (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development), 37 kohta.

(2)  Maailman terveysjärjestö, liikuntaa koskeva maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma (The global action plan on physical activity) 2018–2030.

(3)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. tammikuuta 2021 - 30. kesäkuuta 2024) (2020/C 419/01).

(4)  WWF France, 2021.

(5)  WWF France, 2021.

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c2c8d076-0a04-11ec-b5d3-01aa75ed71a1/language-en

(7)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(8)  Urheilun taloudellista ulottuvuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän määritelmän mukaan ”suuri urheilutapahtuma” on tapahtuma, jonka järjestää yksi tai useampi isäntämaa, -alue tai-kaupunki ja johon osallistuu useita kansainvälisiä valtuuskuntia yhden tai useamman urheilulajin harjoittamiseksi. Tällaisiin tapahtumiin liittyy usein suuria ja logistisia haasteita. Suuret urheilutapahtumat kiinnostavat mediaa, niihin osallistuu useita tuhansia henkilöitä, kannattajat, toimittajat, tekniset ryhmät ja viranomaiset mukaan luettuina, ja ne järjestetään usein useampana peräkkäisenä päivänä.

(9)  https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/abb396/pdf

(10)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0249268

(11)  https://www.unido.org/our-focus/advancing-economic-competitiveness/competitive-trade-capacities-and-corporate-responsibility/corporate-social-responsibility-market-integration/what-csr

(12)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

---

LIITE

Viiteasiakirjat

Kansainväliset järjestöt

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antama päätöslauselma A/RES/70/1 kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmasta (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development) www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E, 37 kohta.

Maailman terveysjärjestö, liikuntaa koskeva maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma (The global action plan on physical activity) 2018–2030, http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Yhdistyneet kansakunnat, Pariisin sopimus, ADOPTION OF THE PARIS AGREEMENT - Paris Agreement text English (unfccc.int), 2015.

UNESCO, Kazanin toimintasuunnitelma, Kazan Action Plan - UNESCO Digital Library, 2017.

UNESCO, liikunnan ja urheilun peruskirja, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport - UNESCO Digital Library, 2015.

Yhdistyneet kansakunnat, urheilua ja ilmastotoimia koskevaan kehys, UNITED NATIONS (unfccc.int), 2018.

OECD, globaalit urheilutapahtumat ja paikallinen kehitys (Local Economic and Employment Development, Global Sports Events and Local Development, Principles For Leveraging Local Benefits From Global Sporting Events), https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Euroopan unionin neuvosto

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilualan innovoinnista, 2021/C 212/02.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät elinikäisestä liikunnasta, 2021/C 501 I/01.

Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen edistämisestä muutoksentekijöinä ympäristön suojelemiseksi (tarkoitus hyväksyä koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvostossa 5. huhtikuuta 2022).

Euroopan parlamentti

EU:n urheilupolitiikka: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (2021/2058(INI)), 23. marraskuuta 2021.

CULT-valiokunnan tilaama selvitys, EU:n urheilupolitiikka: arviointi ja mahdolliset etenemistavat, www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf PE 652.251, kesäkuu 2021.

Euroopan komissio

Komission tiedonanto, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM(2019) 640 final).

Kansalaisjärjestö

WWF France 2021, www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/7

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 170/02)

Komissio päätti 12. huhtikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10642. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10642. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/8

---

Euron kurssi (1)

22. huhtikuuta 2022

(2022/C 170/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0817 |
| JPY | Japanin jeniä | 138,83 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4402 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83925 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2780 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0336 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,6255 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,320 |
| HUF | Unkarin forinttia | 370,35 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6336 |
| RON | Romanian leuta | 4,9455 |
| TRY | Turkin liiraa | 15,9446 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4816 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3714 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4859 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6193 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4784 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 344,04 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,8652 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0332 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5625 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 603,47 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6784 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,721 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,724 |
| BRL | Brasilian realia | 5,0926 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,0034 |
| INR | Intian rupiaa | 82,6943 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0817

JPY

Japanin jeniä

138,83

DKK

Tanskan kruunua

7,4402

GBP

Englannin puntaa

0,83925

SEK

Ruotsin kruunua

10,2780

CHF

Sveitsin frangia

1,0336

ISK

Islannin kruunua

139,80

NOK

Norjan kruunua

9,6255

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,320

HUF

Unkarin forinttia

370,35

PLN

Puolan zlotya

4,6336

RON

Romanian leuta

4,9455

TRY

Turkin liiraa

15,9446

AUD

Australian dollaria

1,4816

CAD

Kanadan dollaria

1,3714

HKD

Hongkongin dollaria

8,4859

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6193

SGD

Singaporen dollaria

1,4784

KRW

Etelä-Korean wonia

1 344,04

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,8652

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0332

HRK

Kroatian kunaa

7,5625

IDR

Indonesian rupiaa

15 603,47

MYR

Malesian ringgitiä

4,6784

PHP

Filippiinien pesoa

56,721

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,724

BRL

Brasilian realia

5,0926

MXN

Meksikon pesoa

22,0034

INR

Intian rupiaa

82,6943

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/9

---

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä

Hankintayksikön esittämä pyyntö

(2022/C 170/04)

Komissio vastaanotti 2. marraskuuta 2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) 35 artiklan mukaisen pyynnön. Ensimmäinen pyynnön vastaanottamisen jälkeinen työpäivä oli 4. marraskuuta 2021.

Pyynnön esitti OMV Petrom S.A., ja se koskee raakaöljyn ja maakaasun tuotantoon Romaniassa liittyvää toimintaa.

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaan ”hankintasopimuksiin, jotka tehdään 8–14 artiklassa tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, ei sovelleta tätä direktiiviä, jos jäsenvaltio tai hankintayksiköt, jotka ovat esittäneet 35 artiklan mukaisen pyynnön, voivat osoittaa, että toiminta siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, on suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu; tätä direktiiviä ei sovelleta myöskään suunnittelukilpailuihin, jotka on järjestetty tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.” Direktiivin 2014/25/EU yhteydessä mahdollisesti tehtävä toimintaan suoraan kohdistuvan kilpailun arviointi ei vaikuta kilpailulainsäädännön täysimittaiseen soveltamiseen.

Komissio tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen 90 työpäivän määräajassa, joka alkaa edellä mainitusta työpäivästä. Alkuperäinen määräaika oli 18. maaliskuuta 2022.

Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti komissio voi pidentää määräaikaa kyseisen pyynnön esittäjien suostumuksella. Komissio ja OMV Petrom S.A. ovat sopineet, että määräaika, johon mennessä komissio tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen, on 30. kesäkuuta 2022.

Direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 5 kohdan mukaan uusia hakemuksia, jotka koskevat samoja toimintoja Romaniassa ja jotka tehdään ennen tätä hakemusta koskevan määräajan päättymistä, ei pidetä uusina menettelyinä, vaan ne käsitellään yhdessä tämän hakemuksen kanssa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

---

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/10

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 170/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | HAL Investments B.V (”Hal”, Alankomaat), joka kuuluu Hal Trust –konserniin |
| --- | --- |

—

HAL Investments B.V (”Hal”, Alankomaat), joka kuuluu Hal Trust –konserniin

| — | Royal Boskalis Westminster N.V. (”Target”, Alankomaat). |
| --- | --- |

—

Royal Boskalis Westminster N.V. (”Target”, Alankomaat).

Hal hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan koko kohdeyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | HAL on maailmanlaajuinen sijoitusyhtiö, jolla on sijoituksia useilla eri aloilla, kuten merenkulku, säiliövarastointi, tiedotusvälineet, rahoituspalvelut, vähittäiskauppa, toimistokalusteet, puutavara ja rakennustarvikkeet. |
| --- | --- |

—

HAL on maailmanlaajuinen sijoitusyhtiö, jolla on sijoituksia useilla eri aloilla, kuten merenkulku, säiliövarastointi, tiedotusvälineet, rahoituspalvelut, vähittäiskauppa, toimistokalusteet, puutavara ja rakennustarvikkeet.

| — | Target on maailmanlaajuinen meriliikenneyhtiö, jonka toimintaan kuuluvat ruoppaus, avomerilaitokset, avomerikuljetukset, merenalaiset palvelut, hinaus, meripelastus ja sisämaan infrastruktuuri. |
| --- | --- |

—

Target on maailmanlaajuinen meriliikenneyhtiö, jonka toimintaan kuuluvat ruoppaus, avomerilaitokset, avomerikuljetukset, merenalaiset palvelut, hinaus, meripelastus ja sisämaan infrastruktuuri.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/11

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10578 – CVC / EKATERRA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 170/06)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | CVC (Luxemburg) |
| --- | --- |

—

CVC (Luxemburg)

| — | ekaterra (Alankomaat). |
| --- | --- |

—

ekaterra (Alankomaat).

CVC hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä ekaterra. Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | CVC: Sijoitusrahastojen ja -järjestelyjen hallinnointi. Yksi CVC-rahastojen salkkuyhtiöistä, Zabka Polska S.A., toimii elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla Puolassa |
| --- | --- |

—

CVC: Sijoitusrahastojen ja -järjestelyjen hallinnointi. Yksi CVC-rahastojen salkkuyhtiöistä, Zabka Polska S.A., toimii elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla Puolassa

| — | ekaterra: ekaterra ja sen tytäryhtiöt harjoittavat lehtiteen viljelyä, jalostusta ja toimittamista sekä teetuotteiden tutkimista, kehittämistä, valmistusta, tuottamista, pakkaamista, markkinointia, jakelua ja myyntiä maailmanlaajuisesti (lukuun ottamatta valmisteetä koskevia Unileverin osuuksia sen yhdessä Pepsicon kanssa muodostamassa PepsiLipton-yhteisyrityksessä). |
| --- | --- |

—

ekaterra: ekaterra ja sen tytäryhtiöt harjoittavat lehtiteen viljelyä, jalostusta ja toimittamista sekä teetuotteiden tutkimista, kehittämistä, valmistusta, tuottamista, pakkaamista, markkinointia, jakelua ja myyntiä maailmanlaajuisesti (lukuun ottamatta valmisteetä koskevia Unileverin osuuksia sen yhdessä Pepsicon kanssa muodostamassa PepsiLipton-yhteisyrityksessä).

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10578 – CVC / EKATERRA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 170/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Selfinvest ApS (Selfinvest, Tanska), joka on viime kädessä Østergaardin perheen määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Selfinvest ApS (Selfinvest, Tanska), joka on viime kädessä Østergaardin perheen määräysvallassa

| — | LLG A/S (LLG, Tanska), joka on viime kädessä Brunsborgin perheen määräysvallassa |
| --- | --- |

—

LLG A/S (LLG, Tanska), joka on viime kädessä Brunsborgin perheen määräysvallassa

| — | Selected Car Group A/S (SCG-yhteisyritys, Tanska). |
| --- | --- |

—

Selected Car Group A/S (SCG-yhteisyritys, Tanska).

Selfinvest ja LLG hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan SCG-yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan siirtämällä omaisuuseriä uuteen yhteisyritykseen ja ostamalla sen osakkeita.

2.

| — | Selfinvest on useiden, pääasiassa merenkulkualalla toimivien yritysten holdingyhtiö. Se toimii esimerkiksi globaalien riskinhallinta-, terminaali- ja ahtauspalvelujen, rahdin huolinnan, bunkkeri-, öljy- ja kemikaalisäiliöalusten sekä tietotekniikan alalla. |
| --- | --- |

—

Selfinvest on useiden, pääasiassa merenkulkualalla toimivien yritysten holdingyhtiö. Se toimii esimerkiksi globaalien riskinhallinta-, terminaali- ja ahtauspalvelujen, rahdin huolinnan, bunkkeri-, öljy- ja kemikaalisäiliöalusten sekä tietotekniikan alalla.

| — | LLG on Brunsborgin perheen määräysvallassa. Se hallinnoi monenlaisista, pääasiassa vähittäiskaupan alalla toimivista yrityksistä (esimerkiksi huonekalujen vähittäiskauppaketju JYSK) koostuvaa ryhmää. |
| --- | --- |

—

LLG on Brunsborgin perheen määräysvallassa. Se hallinnoi monenlaisista, pääasiassa vähittäiskaupan alalla toimivista yrityksistä (esimerkiksi huonekalujen vähittäiskauppaketju JYSK) koostuvaa ryhmää.

3.

SCG-yhteisyritys ottaa hoitaakseen Selfinvestin ja LLG:n nykyisen leasingtoiminnan, joka liittyy pääasiassa henkilö- ja pakettiautojen leasingvuokraukseen luksussegmentillä. Lisäksi osapuolet siirtävät nykyiset leasingvuokraukseen liittyvät pienimuotoiset käytettyjen ajoneuvojen myyntitoiminnot SCG:lle. Selfinvest siirtää sille myös luksusajoneuvoihin tehtäviin sijoituksiin liittyvät toiminnot.

4.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

5.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/14

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10682 – VALEO / VSEA)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 170/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Valeo SE (”Valeo”, Ranska), joka kuuluu Valeo-konserniin |
| --- | --- |

—

Valeo SE (”Valeo”, Ranska), joka kuuluu Valeo-konserniin

| — | Valeo Siemens eAutomotive GmbH (”VSEA”, Saksa), joka on yritysten Valeo ja Siemens AG yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Valeo Siemens eAutomotive GmbH (”VSEA”, Saksa), joka on yritysten Valeo ja Siemens AG yhteisessä määräysvallassa.

Valeo hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä VSEA.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Valeo on osakeyhtiö, joka toimii autonosien valmistuksen ja jakelun alalla. |
| --- | --- |

—

Valeo on osakeyhtiö, joka toimii autonosien valmistuksen ja jakelun alalla.

| — | VSEA on kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava Valeon ja Siemens AG:n yhteisyritys, joka kehittää, valmistaa ja myy sähköautoissa ja ladattavissa hybridiajoneuvoissa (”plug-in-hybridit”) käytettäviä suurjännitesähkömoottoreita ja -komponentteja. |
| --- | --- |

—

VSEA on kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava Valeon ja Siemens AG:n yhteisyritys, joka kehittää, valmistaa ja myy sähköautoissa ja ladattavissa hybridiajoneuvoissa (”plug-in-hybridit”) käytettäviä suurjännitesähkömoottoreita ja -komponentteja.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10682 – VALEO / VSEA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/15

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 170/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”La Mancha”

PDO-ES-A0045-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 27.1.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Aistinvaraisten ominaisuuksien uudelleenmäärittely

KUVAUS:

Aistinvaraisten ominaisuuksien kuvauksiin tehdään seuraavat muutokset:

Kuiva ja nuori roseeviini: värin luonnehdinta ”punertava” korvataan ilmaisulla ”lohenpunainen”. Aromien luonnehdinta ”hedelmäiset ja/tai kukkaiset” korvataan ilmaisulla ”primaariaromit”.

Kuiva perinteinen roseeviini: värin luonnehdinta ”punertava” korvataan ilmaisulla ”lohenpunainen”. Aromiluonnehdinta ”primaariaromit” korvataan ilmaisulla ”puhtaat”.

Kuiva perinteinen punaviini: ilmaisu ”hedelmäisiä, jossa primaariaromeja” korvataan ilmaisulla ”puhtaita”.

Helmeilevä viini: aromiluonnehdinta ”hedelmäiset” korvataan ilmaisulla ”primaariaromit” ja poistetaan ilmaisu ”hedelmäinen jälkimaku”.

Laatukuohuviini: Aromiluonnehdinta ”hedelmäiset” korvataan ilmaisulla ”runsaat”.

Muutos koskee tuote-eritelmän 2.2.1.iv, 2.2.2.v ja vii, 2.2.7 ja 2.2.8 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

Nämä muutokset ovat vakiomuutoksia, koska niillä mukautetaan aistinvaraisten ominaisuuksien kuvausta aistinvaraisen arvioinnin helpottamiseksi. Niistä ei aiheudu olennaista muutosta tuotteeseen, vaan tuote säilyttää luonnon ja inhimillisten tekijöiden välisestä vuorovaikutuksesta aiheutuvat ominaisuutensa ja profiilin, joita käsitellään yhteyden kuvauksessa. Muutos ei siksi kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa säädetyistä muutostyypeistä.

PERUSTELU:

Nuoria roseeviinejä koskevat muutokset johtuvat värin osalta markkinoilla vallitsevista tämäntyyppisten viinien valmistuksen nykysuuntauksista ja aromin osalta siitä, että on havaittu, että nuorissa roseeviineissä voi olla ruohomaisia vivahteita tai muita primaariaromeja, jotka eivät ole olleet mukana aiemmassa tekstissä ja jotka eivät muuta tämäntyyppisten viinien ominaisuuksia.

Perinteisiä kuivia roseeviinejä ja punaviinejä koskevat muutokset johtuvat niiden kypsyttämisestä tynnyrissä tai sammioissa, minkä vuoksi niiden aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaukset on määriteltävä uudelleen, koska kuvaksista puuttuvat primaariaromit ja hedelmäiset aromit. Punertavaa väriä koskeva muutos johtuu edellä mainitusta.

Niin ikään helmeilevän viinin ja kuohuviinin, joistakin lajikkeista valmistettuina, tuoksussa ei ole hedelmäisiä vaan kukkaisia tai muita aromeja, minkä vuoksi näiden viinien aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaukset on määriteltävä uudelleen.

2.   Uuden pakkaustyypin lisääminen

KUVAUS:

Lisätään uusi pakkaustyyppi SAN-nimityksen ”La Mancha” -viineille. Nuorten valko-, rosee- ja punaviinen pakkauksiksi sallitaan elintarvikekäyttöön tarkoitettujen 18–40 cl:n tölkkien käyttö voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Lisäksi korjataan virhe eli sana ”pullotus” sanalla ”pakkaaminen”. Lisäksi tölkit ja hanapakkaukset jätetään sulkimia koskevan kohdan määräysten ulkopuolelle.

Muutos koskee tuote-eritelmän 8 kohtaa. Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa säädetyistä muutostyypeistä.

PERUSTELU:

SAN-nimityksen ”La Mancha” pakkausvalikoimaa halutaan laajentaa, koska markkinoiden nykysuuntaukset osoittavat, että tämäntyyppisten pakkausten kysyntä kasvaa. Tämäntyyppiset pakkaukset eivät vaikuta viinin ominaisuuksiin.

Kaksi muuta muutosta ovat korjauksia tekstiin.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

La Mancha

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

| 8. | Helmeilevä viini |
| --- | --- |

8.

Helmeilevä viini

4.   Viini(en) kuvaus

1.   Valko- ja roseeviinit, nuoret ja perinteiset viinit sekä tammitynnyreissä kypsytetyt valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Alhainen alkoholipitoisuus. Valkoviinien väri vaihtelee vihertävästä keltaiseen, ei kuitenkaan kullankeltaiseen. Viinit ovat runsaita ja hedelmäisiä, niissä on primaariaromeja, hieman happamuutta, ja ne ovat maultaan tasapainoisia.

Jos viinejä on kypsytetty tynnyreissä, niiden väri vaihtelee keltaisesta kullan- tai oljenväriseen. Viineissä on paahteisuutta, johon liittyy vaniljaa ja viipyileviä tammisia ja hedelmäisiä vivahteita.

Roseeviinien väri vaihtelee ruusunvärisestä lohenpunaiseen, ja viineissä on voimakkaita aromeja ja primaariaromeja. Ne ovat hieman happamia, tasapainoisia ja hedelmäisiä.

Tynnyrissä käyneissä viineissä on tynnyrin aikaan saamia aromeja ja tynnyrille ominainen jälkimaku.

| * | Nuorten viinien haihtuvien (happojen) pitoisuus enintään: 8,33 meq/l |
| --- | --- |

*

| * | Sulfiittien enimmäismäärä: 190 mg/l, kun sokeria on ≥ 5 g/l (pois lukien tammitynnyreissä kypsytetyt viinit) |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 140 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

140

2.   Nuoret ja perinteiset punaviinit sekä tammitynnyreissä kypsytetyt punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien väri vaihtelee purppuranpunaisesta granaatinpunaiseen, viinit ovat runsaita ja hedelmäisiä ja niissä on primaariaromeja. Maku on tanniininen, alkoholipitoisuudeltaan/hapokkuudeltaan tasapainoinen sekä viipyvä ja hedelmäinen. Tynnyrissä kypsytettyjen viinien väri vaihtelee granaatinpunaisesta rubiininpunaiseen. Viinit ovat runsaita ja hedelmäisiä, niissä on primaariaromeja ja vaniljan aromia. Suutuntuma on viipyvä, tasapainoinen ja hieman vaniljainen. Pidempään kypsytetyissä viineissä voi olla terrakotan tai oranssin sävyjä. Niiden maku on viipyvä ja hunajainen. Suutuntuma on pehmeä, harmoninen, pyöreä ja ryhdikäs. Tynnyrissä kypsytetyissä viineissä on tynnyrin aikaan saamia aromeja ja tynnyrille tyypillinen jälkimaku.

| * | Nuorten viinien haihtuvien (happojen) pitoisuus enintään: 8,33 meq/l |
| --- | --- |

*

| * | Sulfiittien enimmäismäärä: 180 mg/l, kun sokeria on ≥ 5 g/l (pois lukien tammitynnyreissä kypsytetyt viinit) |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 130 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

130

3.   Luontaisesti makea perinteinen viini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviineissä väri on yhdenmukainen kuivien valkoviinien kanssa, ja punaviineissä se vaihtelee granaatinpunaisesta punaruskeaan. Kyseessä on tasapainoinen, täyteläinen ja erittäin aromaattinen, viini, joka tuo mieleen hedelmät ja/tai hillot.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava EU:n lainsäädännön mukaisissa rajoissa. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 13 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

13

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

250

4.   Valko- ja punaviini ”crianza”, ”reserva” ja ”gran reserva”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien väri vaihtelee oljenvärisestä kullankeltaiseen ja värin voimakkuus kypsyysasteen mukaan. Aromit ovat puumaisia ja paahdettuja. Viini on tasapainoinen. Punaviinien väri vaihtelee granaatinpunaisesta terrakottaan vanhentamisen mukaan. Siitä riippuen aromit vaihtelevat hedelmäisistä puumaisiin ja/tai paahdettuihin. Suutuntuma on tasapainoinen ja täyteläinen.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava EU:n lainsäädännön mukaisissa rajoissa. |
| --- | --- |

*

| ** | Todellisen alkoholipitoisuuden vähimmäisarvo vahvistetaan eritelmässä sen mukaan, onko kyseessä valko- vai punaviini. |
| --- | --- |

**

| *** | Haihtuvien happojen alhaisemmat raja-arvot vanhentamisasteen ja -ajan mukaan. |
| --- | --- |

***

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

150

5.   Laatukuohuviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoisten kuohuviinien sävy vaihtelee vaaleasta kullan- ja kirkkaankeltaiseen. Roseekuohuviinien sävyt ovat hennon vaaleanpunaisia. Kuplat ovat hienoja ja pitkäkestoisia. Aromit ovat runsaita ja puhtaita. Suutuntuma on runsas ja tasapainoinen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 11,66 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

11,66

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

6.   Helmeilevä viini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Helmeilevät viinit voivat olla valkoviinejä, joissa on keltaisen eri sävyjä, roseeviinejä, joissa on vaaleanpunaisen eri sävyjä, ja punaviinejä, joiden väri on purppuranpunainen. Valkoviinien tuoksussa on primaariaromeja, kun taas rosee- ja punaviinien tuoksussa on voimakkaita aromeja, jotka tuovat mieleen punaiset hedelmät. Viinit ovat runsaita ja tasapainoisia ja niissä on huomattava hiilidioksidipitoisuus.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Tämän suojatun alkuperänimityksen kattamat valko-, rosee- ja punaviinit on valmistettava yksinomaan sallituista lajikkeista. Vaaleiden ja punaisten lajikkeiden sekoittaminen ei ole sallittua.

Muuntosuhde saa olla enintään 74 litraa viiniä 100 kilogrammasta korjattuja rypäleitä.

Valko- ja roseeviinit valmistetaan murskaamalla rypäletertut ja valuttamalla ne staattisen tai dynaamisen järjestelmän avulla. Rypäleitä voidaan maseroida etukäteen aromien ja väriaineen uuttamiseksi. Rypäleen puristemehu saa olla käymisprosessissa enintään 22-celsiusasteista.

Punaviinien on oltava käymistilassa kuorineen vähintään kolmen päivän ajan enintään 28 °C:n lämpötilassa.

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | Goblet-menetelmää käyttävät viinitarhat |
| --- | --- |

1.

Goblet-menetelmää käyttävät viinitarhat

10 000 kg rypäleitä/ha

| 2. | Goblet-menetelmää käyttävät viinitarhat |
| --- | --- |

2.

Goblet-menetelmää käyttävät viinitarhat

74 hl/ha

| 3. | Espalier-menetelmää käyttävät viinitarhat |
| --- | --- |

3.

Espalier-menetelmää käyttävät viinitarhat

13 000 kg rypäleitä/ha

| 4. | Espalier-menetelmää käyttävät viinitarhat |
| --- | --- |

4.

Espalier-menetelmää käyttävät viinitarhat

96,2 hl/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

La Manchan luonnonalue on Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella, keskellä Espanjaa sijaitseva historiallinen alue. Se kattaa Albaceten maakunnan pohjoisosan, Ciudad Realin maakunnan etelä- ja lounaisosan, Toledon maakunnan itäosan ja Cuencan maakunnan lounaisosan.

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | AIREN |
| --- | --- |

AIREN

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO - CENCIBEL |
| --- | --- |

TEMPRANILLO - CENCIBEL

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Viini

La Manchan tasangon maaperä koostuu kalkkikivestä, merkelistä ja hiekasta muodostuneesta mioseenisen kauden kerrostumasta, joka antaa maalle ruskean tai punaruskean värin. La Manchan kalkkikivipitoisen maaperän runsauden vuoksi alue on ihanteellinen kypsytykseen soveltuvien täyteläisten punaviinien valmistukselle, ja hiekkainen kalkkikivi antaa viineille miellyttävää vahvuutta.

Vähäisten sateiden (300–350 mm vuodessa) ja runsaan auringonvalon (3 000 tuntia aurinkoa) vuoksi viinien väri on voimakas, myös aromien intensiivisyys vahvistuu selvästi.

Viinitarhojen keskimääräinen tuotos on alhainen, mikä myös osaltaan antaa viineille erinomaisen tasapainon.

8.2.   Helmeilevä viini

Hyvin mannermainen ilmasto, punaruskean maaperän koostumus ja korkeat lämpötilat antavat helmeileville viineille hedelmäisiä aromeja ja sävyjä. Helmeilevien viinien valmistukseen käytetään viiniä koskevassa kohdassa kuvattuja viinejä. Näin ollen kyseisen kohdan sisältö koskee myös helmeileviä viinejä.

8.3.   Laatukuohuviini

Maantieteellisen ympäristön ansiosta voidaan viljellä eritelmässä määriteltyjä lajikkeita, jotka tuovat laatukuohuviineihin runsautta ja tasapainoa. Myös vähäiset sateet ja runsas auringonvalo johtavat luonnolliseen alkoholipitoisuuteen, jonka ansiosta voidaan valmistaa laatukuohuviinejä, joiden alkoholipitoisuus on määritelmän mukainen. Kuohuviinien tuotannossa cuvéena käytetään edellisessä kohdassa kuvattuja viinejä. Näin ollen kyseisen kohdan sisältöä sovelletaan myös kuohuviineihin.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jotta merkinnässä voidaan nimetä yksi tietty lajike, rypäleistä vähintään 85 prosenttia on oltava kyseistä lajiketta, ja tästä on oltava merkintä viininvalmistamon rekisterikirjoissa.

SAN-nimityksen ”La Mancha” laatukuohuviinien päällysmerkinnöissä voidaan käyttää ilmaisuja ”Premium” ja ”Reserva”.

Linkki tuote-eritelmään

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 25.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/21

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 170/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”Roero”

PDO-IT-A1261-AM03

Hakemuksen jättöpäivä: 19.7.2018

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1.   Merkintöjä koskevat säännöt

Roero Arneis -viineissä ja Roero Arneis Spumante -kuohuviineissä nimitystä voidaan käyttää myös sellaisenaan ilman mainintaa rypälelajikkeesta. Nimitys on tällöin Roero tai Roero Arneis tai Roero Spumante tai Roero Arneis Spumante.

Tämä muutos heijastaa tuottajien tavoitetta edistää nimitystä ja tuoda esiin nimityksen ja tuotantoalueen yhteyttä entistä vahvemmin myös Arneis-rypäleistä valmistettujen valkoviinien osalta, Nebbiolo-rypäleistä valmistettuja Roero Rosso -punaviinejä koskevien voimassa olevien säännösten mukaisesti.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) ja tuote-eritelmän 1 ja 7 artiklaa.

2.2.   Nimitykset ja viinit

Roero / Roero Arneis Riserva -tyyppisen viinin lisääminen – Luokka (1) Viinit

Tuotantoalueella laajalti kasvatetun Arneis-lajikkeen rypäleistä valmistetut suojatulla alkuperänimityksellä varustetut Roero-viinit soveltuvat hyvin kypsytettäviksi, ja tuottajat ovat halunneet hyödyntää tätä ominaisuutta. Viinityypin lisääminen paitsi kuvastaa tämäntyyppisten viinien tuotannon lisääntymistä viime vuosina myös antaa tuottajille mahdollisuuden laajentaa kuluttajille tarjottavien viinien valikoimaa.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa (Viinien kuvaus) ja tuote-eritelmän 1, 2, 4, 5 ja 6 artiklaa.

2.3.   Tuotantoala

Kyseessä on toimituksellinen muutos, jonka tarkoituksena on kuvata tuotantoalueen rajat aiempaa tarkemmin. Korvataan ilmaisu ”Piobesi d’Alba-Guarenen maakunnalliselle päätielle saakka” ilmaisulla ”maakunnalliselle päätielle SP 10:lle saakka. Raja jatkaa päätietä pitkin, kunnes siirtyy alueelliselle päätielle SR 29. Raja kulkee tätä tietä pitkin pohjoiseen Corneliano d’Alba-Guarenen kunnan rajalle, jota se seuraa, kunnes liittyy maakunnalliseen päätiehen SP 171.”

Kyse on tuotantoalueen aiempaa tarkemmasta kuvauksesta, eikä muutos vaikuta alueen rajoihin tai kokoon.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Rajattu maantieteellinen alue) ja tuote-eritelmän 3 artiklaa (Rypäleiden tuotantoalue).

2.4.   Viininviljelysäännöt

| a) | sanat ”korkeus merenpinnasta: enintään 400 m merenpinnan yläpuolella” on poistettu. |
| --- | --- |

a)

sanat ”korkeus merenpinnasta: enintään 400 m merenpinnan yläpuolella” on poistettu.

Rajoitus, jonka mukaan viiniköynnöksiä ei saa kasvattaa 400 metrin korkeudella merenpinnasta, on poistettu, koska mikään osa tuotantoalueesta ei sijaitse tällä korkeudella. On katsottu, että kohta on parempi poistaa, jotta eritelmän tiedot vastaisivat todellisuutta.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklan 2 kohtaa.

| b) | Kasvatus- ja leikkaamismenetelmiä koskevat rajoitukset on poistettu, koska perinteisten vertikaalisten sitomismenetelmien ja Guyot-leikkauksen lisäksi laatuviinirypäleitä voidaan tuottaa eritelmässä vahvistettuja määriä myös muilla menetelmillä. |
| --- | --- |

b)

Kasvatus- ja leikkaamismenetelmiä koskevat rajoitukset on poistettu, koska perinteisten vertikaalisten sitomismenetelmien ja Guyot-leikkauksen lisäksi laatuviinirypäleitä voidaan tuottaa eritelmässä vahvistettuja määriä myös muilla menetelmillä.

Vuosien ajan kehittyneiden maatalous- ja viininviljelykäytäntöjen myötä tuottajat ovat todenneet, että erityisesti Arneis-lajiketta voidaan viljellä menestyksekkäästi myös käyttämällä muunlaisia kuin nykyisin sallittuja leikkausmenetelmiä ja että näillä menetelmillä on mahdollista saada rypäleitä, joilla on ihanteelliset ominaisuudet alkuperänimityksellä suojattujen Roero-laatuviinien valmistusta varten. Tuottajilla on mahdollisuus soveltaa parhaaksi katsomiaan käytäntöjä tuottamiensa rypäleiden ja niistä saatujen viinien laadun parantamiseksi.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklan 2 kohtaa.

| c) | Kastelu hätätilanteessa on sallittua. |
| --- | --- |

c)

Kastelu hätätilanteessa on sallittua.

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen vaikutukset viime vuosina ja lisäksi se, että Roeron alueen maaperä on pääasiassa hiekkaa, kastelumahdollisuuden käyttöönotto on katsottu perustelluksi varotoimenpiteenä, jonka tavoitteena on vesistressistä aiheutuvien ongelmien välttäminen etenkin nuorten kasvien kohdalla.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklaa.

2.5.   Viininvalmistusta koskevat säännöt

Roero-valkoviineille on lisätty pakolliset vanhentumisajat Riserva-tyyppisten viinien osalta (16 kuukautta) ja maantieteellisellä lisämerkinnällä varustettujen viinien osalta (4 kuukautta).

Vähimmäiskypsytysajat on määritetty tuottajien kokemuksen pohjalta ja niiden laatuominaisuuksien saavuttamiseksi, joita tuottajien on tarkoitus käyttää näiden viinien luokittelussa.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 artiklaa (Viininvalmistusta koskevat säännöt).

2.6.   Viinien kuvaus – Ominaisuudet kulutukseen saatettaessa

Luokkaan (1) kuluvien Roero / Roero Arneis -tyyppisten viinien osalta kokonaisalkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina ilmoitettua vähimmäisarvoa ja sokerittoman uutteen vähimmäisarvoa on nostettu ja värikuvausta on laajennettu.

Muutokset perustuvat viiden viime vuoden aikana tuotetuille viineille tehtyjen analyysien tuloksiin, ja ne liittyvät ilmastonmuutoksen seurauksiin, erityisesti korkeampiin lämpötiloihin. Tutkimuksissa on havaittu, että vähimmäislämpötilojen yleinen ja tasainen nousu on vaikuttanut rypäleiden vahvuuteen ja uutteiden pitoisuuksiin.

Näiden olosuhteiden vuoksi kokonaisalkoholipitoisuuden vähimmäisarvoa on nostettu 11 tilavuusprosentista 12 tilavuusprosenttiin ja sokerittoman uutteen vähimmäisarvo 15 g/l on nostettu arvoon 15,50 g/l Roero / Roero Arneis -tyyppisissä viineissä, Riserva mukaan lukien.

| — | Viinin värin kuvausta ”oljenkeltainen” on laajennettu kuvauksella ”oljenkeltaisesta kullankeltaiseen”, koska aiempaa suuremmat pitoisuudet uutteissa sekä mahdollinen kypsytys tai vanhentaminen voivat tuoda viineihin vaihtelevia värisävyjä. |
| --- | --- |

—

Viinin värin kuvausta ”oljenkeltainen” on laajennettu kuvauksella ”oljenkeltaisesta kullankeltaiseen”, koska aiempaa suuremmat pitoisuudet uutteissa sekä mahdollinen kypsytys tai vanhentaminen voivat tuoda viineihin vaihtelevia värisävyjä.

| — | Viinityyppien Roero Rosso ja Roero Bianco (Luokka (1) Viinit) kuvauksia on laajennettu lisäämällä viittaus viinien aromiin myyntiin luovutettaessa. |
| --- | --- |

—

Viinityyppien Roero Rosso ja Roero Bianco (Luokka (1) Viinit) kuvauksia on laajennettu lisäämällä viittaus viinien aromiin myyntiin luovutettaessa.

Muutos koskee tuote-eritelmän 6 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa (Viinien kuvaus).

2.7.   Merkintöjä koskevat säännöt

Merkintöjen osalta otetaan käyttöön säännös, jonka mukaan merkintöihin sisällytetään maarekisterissä määriteltyihin kuntiin, kuntien osiin tai paikkakuntiin viittaavien täydentävien maantieteellisten yksiköiden nimet, voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Nämä alueet on valittu huolellisesti. Alueiden merkitsemisen tarkoituksena on helpottaa viinin alkuperän tunnistamista ja vahvistaa viinin yhteyttä tuotantoalueeseensa. Näitä tarkoituksia varten merkinnöissä käytetään pienempiä maantieteellisiä yksiköitä, jotka on määritelty maarekisterissä ja jotka sijaitsevat rajatulla tuotantoalueella.

Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset).

2.8.   Pakkaukset

| a) | Roero DOCG -viinien pakkauksissa luetellaan kaikki sallitut ominaisuudet poissuljettujen sijaan. |
| --- | --- |

a)

Roero DOCG -viinien pakkauksissa luetellaan kaikki sallitut ominaisuudet poissuljettujen sijaan.

Sallitut ominaisuudet luetellaan selkeyden vuoksi.

Muutos koskee tuote-eritelmän 8 artiklaa.

| b) | Roero DOCG -viinien pakkaamisessa kaikki voimassa olevassa kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädetyt sulkemismenetelmät katsotaan soveltuviksi, lukuun ottamatta kokonaan muovista valmistettuja kruunukorkkeja ja kierrekorkkeja. |
| --- | --- |

b)

Roero DOCG -viinien pakkaamisessa kaikki voimassa olevassa kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädetyt sulkemismenetelmät katsotaan soveltuviksi, lukuun ottamatta kokonaan muovista valmistettuja kruunukorkkeja ja kierrekorkkeja.

Tuottajat voivat vapaasti käyttää mitä tahansa nykyisessä kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyä sulkemismenetelmää, lukuun ottamatta kokonaan muovista valmistettuja kruunukorkkeja ja kierrekorkkeja, koska niiden ei katsota soveltuvan perinteisellä DOCG-merkinnällä varustettujen tuotteiden imagoon.

Muutos koskee tuote-eritelmän 8 artiklaa.

2.9.   Rypäletuotteiden luokat

Luokka (4) kuohuviinit on korvattu luokalla (5) laatukuohuviinit.

Muutos liittyy alueen tosiasialliseen tuotantotilanteeseen ja kuvastaa tuotettujen viinien laadun todellista tasoa. Roero DOCG -kuohuviinejä valmistetaan jo nyt laatukuohuviiniluokkaan kuuluvien viinien erityisvaatimusten ja -ominaisuuksien mukaisesti. Viinit ovat muun muassa rypäleiden luonnollisen alkoholipitoisuuden, tuotantomenetelmän ja ylipaineen osalta laatukuohuviiniluokkaan sovellettavan voimassa olevan lainsäädännön vaatimusten mukaisia.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 3 artiklaa (Rypäletuotteiden luokat), 4 artiklaa (Viinien kuvaus) ja 8 artiklaa (Yhteys ympäristöön) sekä tuote-eritelmän 1–6 ja 9 artiklaa.

2.10.   Yhteys ympäristöön

Maantieteellisen alueen ja tuotteen laadun tai ominaisuuksien välistä syy-yhteyttä on täydennetty ja selkeytetty viittaamalla tuotettuihin viineihin ja ihmisen toimintaan liittyvien tekijöiden vaikutukseen.

Muutos koskee tuote-eritelmän 9 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

2.11.   Toimitukselliset muutokset

Tuote-eritelmän 5 artiklassa on korjattu kirjoitusvirheitä kohdassa, jossa käsitellään viinien kypsytysajan alkamista. Seuraava maininta: ”Roero Riserva (valkoviini), joka on varustettu maantieteellisellä lisämerkinnällä: 16 kuukautta sen vuoden 1. marraskuusta alkaen, jona rypäleet on korjattu” on muutettu seuraavasti:

”Roero Riserva (valkoviini), myös maantieteellisellä lisämerkinnällä varustetut viinit: 16 kuukautta sen vuoden 1. marraskuusta alkaen, jona rypäleet on korjattu.”

Viinien myyntiin luovutusajankohdan osalta seuraavasta maininnasta: ”Roero (valkoviini), myös maantieteellisellä lisämerkinnällä varustetut viinit: viinirypäleiden korjuuta seuraavan vuoden 1. maaliskuuta” on poistettu sana ”myös”, koska tämä edellytys koskee ainoastaan niitä Roero-(valko)viinejä, joihin on liitetty maantieteellinen lisämerkintä.

Tuote-eritelmän 6 artiklasta on poistettu seuraava kohta, koska se ei enää ole voimassa olevan lainsäädännön mukainen: ”4. Maatalousministeriön alaisuudessa toimiva alkuperänimitysten ja tyypillisten maantieteellisten merkintöjen suojelusta ja käytöstä vastaava kansallinen komitea voi harkintansa mukaan muuttaa asetuksella edellä mainittuja vähimmäisarvoja ja sokerittoman uutteen arvoa.”

Ilmaisu ”luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään” on oikaistu ilmaisulla ”kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään”.

Tuote-eritelmän 7 artiklaan (Kuvaus ja esitystapa) on lisätty viittaus käsitteen Vigna käyttöä koskeviin kansallisiin säännöksiin.

Tuote-eritelmän liitteessä 2 on korjattu virhe täydentävien maantieteellisten yksiköiden luettelossa, jossa Guarenen kunta on erehdyksessä kirjoitettu ”Guarente”.

Yhtenäisestä asiakirjasta on poistettu tuote-eritelmän liitteinä olevat viittaukset ulkoisiin asiakirjoihin.

Joitain yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Muut tiedot” sisältyvistä yhteystiedoista on päivitetty.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Roero

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viini(e)n kuvaus

Roero-viinit, myös Riserva-tyyppiset viinit – Viiniluokka 1

Roero-(puna)viini saadaan Nebbiolo-rypäleistä viiniyttämällä.

Väri: rubiininpunainen tai granaatinpunainen

Tuoksu: erottuva, hedelmäinen, joskus punaisten hedelmien, kuten kirsikan, hapankirsikan, vadelman, karhunvatukan ja mustaherukan vivahteita, tai mausteisia sävyjä, mahdollisesti häivähdys puun tuoksua

Maku: kuiva, täyteläinen, harmoninen ja mahdollisesti tanniininen

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 12,50 %

Sokeriton uutos vähintään: 22,00 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Roero / Roero Arneis, myös Riserva- ja Vigna-tyyppiset viinit – Viiniluokka (1)

Roero Bianco -valkoviinit, Riserva- ja/tai Vigna-tyyppiset viinit mukaan lukien, tuotetaan paikallisesta valkoisesta Arneis-rypälelajikkeesta viiniyttämällä.

Väri: vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen

Tuoksu: hienovarainen, erottuva, joskus valkoisia kukkia muistuttavia herkän elegantteja aromeja, tuoreiden hedelmien sävyjä, jotka vaihtelevat omenasta persikan ja hasselpähkinöiden vivahteisiin, mahdollisesti häivähdys puun tuoksua

Maku: kuiva, elegantti, harmoninen

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 12,00 %

Sokeriton uutos vähintään: 15,50 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,0 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,0

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Roero / Roero Arneis Spumante – laatukuohuviiniluokka (5)

Roero Spumante (kuohuviini) -tyyppiset viinit valmistetaan paikallista valkoista Arneis-rypälelajiketta viiniyttämällä.

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt

Tuoksu: hienovarainen, tuore, mahdollisesti hiivaa, leivänkuorta ja vaniljaa muistuttavia vivahteita

Maku: kuivasta (brut nature) makeaan; elegantti, harmoninen

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 11,50 %

Sokeriton uutos vähintään: 15,00 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5,0 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

5,0 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

| a. | Olennaiset viininvalmistusmenetelmät |
| --- | --- |

a.

Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

-

| b. | Enimmäistuotokset |
| --- | --- |

b.

Enimmäistuotokset

Roero

56 hehtolitraa hehtaaria kohden

Roero Arneis, myös Spumante

70 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Roero-viiniä valmistetaan Roeron alueeseen kuuluvassa 19 kunnassa, jotka sijaitsevat Tanarojoen vasemmalla rannalla, Cuneon maakunnassa.

Rypäleiden tuotantoalue kattaa kaikki Roeron alueet, jotka soveltuvat tässä eritelmässä kuvattujen viinien viljelyyn.

Tähän Cuneon maakunnassa sijaitsevaan alueeseen kuuluvat Canalen, Corneliano d’Alban, Piobesi d’Alban ja Vezza d’Alban hallinnolliset alueet kokonaisuudessaan sekä osia seuraavien kuntien alueista: Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero ja Sommariva Perno.

Alueen rajat kulkevat seuraavasti: Raja alkaa kohdasta, jossa Astin ja Cuneon maakuntien ja Prioccan ja Canalen kuntien rajat risteävät. Tästä rajalinja kulkee pohjoiseen Cuneon ja Astin välistä maakuntarajaa pitkin Montà d’Albassa sijaitsevaan Gianoglion risteykseen saakka (350 m merenpinnasta). Sen jälkeen raja siirtyy Sterlottin maitotilalle johtavalle maantielle ja seuraa San Viton tietä kohtaan, jossa tie risteää Colle di Cadibonan (valtatie nro 29) kanssa.

Raja jatkaa valtatietä Rollandijoen ylittävälle sillalle ja seuraa tämän jälkeen jokea kohtaan, jossa se risteää Prasaninojoen kanssa. Raja nousee Prasaninojokea 303 metrin korkeuteen ja sen jälkeen 310 metrin korkeuteen. Se seuraa maakunnallista päätietä Madonna delle Grazie -kirkon suuntaan 315, 316 ja 335 metrin korkeuteen Peronan maitotilalle. Sieltä raja jatkaa Campettojoen myötäisesti kulkevaa maantietä 313 metrin korkeuteen kohtaan, jossa maantie risteää maakunnallisen päätien Valle San Lorenzo-Santo Stefanon kanssa.

Tästä raja kulkee Santo Stefano Roeroon johtavan tien mukaisesti, kunnes saapuu Beggionin maitotilalle johtavalle maantielle, jonka se ylittää. Tästä raja kulkee Mollin maitotilalle johtavaa tietä (korkeus 376 m) Prellajoelle saakka. Raja kulkee jokea pitkin alas, kunnes siirtyy maantielle, joka nousee Furinettin maitotilalle ja Audanoon (korkeus 381 m) ja laskeutuu sitten 336 metrin korkeuteen. Roeron maakunnan päätien jälkeen raja jatkaa Serramianan laaksoa pitkin 360 metrin korkeuteen. Sen jälkeen raja siirtyy Canemorton laaksoon (korkeus 362 m) johtavalle tielle, jota pitkin se kulkee Baldisseroon (korkeus 410 m).

Baldisseron länsipuolella rajalinja kulkee 402–394 metrin korkeudessa olevaa harjannetta pitkin 417 metrin korkeudessa olevalle Baldissero-Sommariva Pernon kunnan rajalle, jota pitkin se laskeutuu 402 metrin korkeuteen.

Tästä 402 metrin korkeudesta raja kulkee Villa di Sommarivan läpi Bocche dei Garbinen ja Bocche della Merlan kautta ja kulkee 429 metrin korkeuteen Pocapaglia-Sommariva Pernon kunnan rajalle, jonka se ylittää.

Sen jälkeen raja nousee suoraan 422 metrin ja 408 metrin korkeuteen ja kulkee tämän jälkeen Bocche della Ghian kautta San Sebastianoon (korkeus 391 m).

Sieltä se kulkee Pocapaglian kunnallista tietä pitkin, kääntyy vasemmalle ja laskeutuu Meininajokea pitkin alas, kunnes siirtyy Gerajoen reitille, jota seuraa Alba–Bra-junaradalle saakka. Raja kulkee junarataa pitkin itään Monticello d’Alba-Alban kunnan rajalle lähelle Piana Biglinia. Tästä raja kulkee pohjoiseen Monticello d’Alba-Alban, Corneliano d’Alba-Alban, Piobesi d’Alba-Alban, Piobesi d’Alba-Guarenen ja Corneliano d’Alba-Guarenen kuntarajoja pitkin maakunnalliselle päätielle SP 10:lle saakka. Raja jatkaa päätietä pitkin, kunnes siirtyy alueelliselle päätielle SR 29. Raja kulkee tätä tietä pitkin pohjoiseen Corneliano d’Alba-Guarenen kunnan rajalle, jota se seuraa, kunnes liittyy maakunnalliseen päätiehen SP 171. Rajaviiva kulkee päätietä pitkin Guareneen saakka, ylittää kehätien ja kulkee San Stefanon kunnalliselle tielle saakka 288 metrin korkeuteen. Tästä raja kulkee Mason ja Morronen maanteitä pitkin Cà del Rioon (165 m) Castagnitoon johtavalle maakunnalliselle päätielle saakka. Raja seuraa tätä päätietä San Carlo della Serran kunnalliselle tielle saakka. Raja ohittaa 214 metrin korkeusmerkin ja jatkaa San Pietron kunnallista tietä Moisan pikkukylään saakka. Tämän jälkeen raja seuraa Moisan kunnallista tietä Santa Maria -tien risteykseen, joka sijaitsee Santa Marian kirkon lähellä 196 metrin korkeudessa. Raja seuraa hautausmaalle johtavaa kunnallista tietä, kunnes kohtaa Leschean kunnallisen tien. Raja kulkee 200 metrin ja193 metrin korkeusmerkkien mukaisesti ja edelleen 244 metrin korkeusmerkille. Tästä raja jatkaa Castellinaldo-Priocca-Maglianon maakunnallista päätietä pitkin 269 metrin korkeusmerkille, joka on lähellä San Michelen maatilaa, ja edelleen Magliano Alfieri-Prioccan maakunnallisen päätien risteykseen saakka. Sieltä se kulkee koilliseen Prioccan maakunnallista päätietä pitkin San Bernardon ja San Vittoren kautta 213 metrin korkeusmerkille, missä siirtyy maakunnalliselle päätielle 2 (aiemmin 231). Raja seuraa tätä päätietä koilliseen, kunnes siirtyy Priocca-Govonen maakunnalliselle päätielle, joka kulkee San Pietron ja Via Pianan kylien läpi Govonen hautausmaalle saakka. Sieltä se kulkee lyhyen matkan luoteeseen Cravianon kunnallista tietä, läheltä 253 metrin korkeusmerkkiä. Sen jälkeen raja kulkee Bricco Genepreton kunnallista tietä läheltä San Roccoa ja Monte Bertolon maatilaa Cuneo-Astin kunnan rajalle saakka. Rajaviiva jatkaa kunnan rajan mukaisesti länteen Prioccan ja Canalen kuntien rajalla saakka.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Arneis B. |
| --- | --- |

Arneis B.

| | Nebbiolo N. |
| --- | --- |

Nebbiolo N.

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Suojattu alkuperänimitys ”Roero” – Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Roeron viininviljelyalue kattaa Tanarojoen vasemmalla rannalla sijaitsevan 19 kunnan alueen, jolla viljellään pääasiassa kahta viiniköynnöslajiketta: Nebbiolo- ja Arneis-lajiketta. Roerossa on alueelle tyypillisiä kalliomuodostelmia, jotka liittyvät geologiseen ilmiöön, joka tunnetaan termillä ”Tanarojoen siirtymä”. Tällä tarkoitetaan tapahtumaa, jossa Tanarojoen uoma siirtyi maankuoren liikkeiden seurauksena uuteen kohtaan. Ilmiön myötä alueelle muodostui erilaisia hiekka-, savi- ja kalkkikivikerrostumia ja niiden vaihtelevia sekoituksia. Alueen maaperä onkin koostunut eri alkuperää olevista päällekkäisistä kerroksista, jotka ovat ajan saatossa kerrostuneet, hajonneet ja sekoittuneet nykyisin Pojoen lahdeksi kutsutun muinaisen sisämeren kiteisen perustan päälle. Viinitarhat sijaitsevat mäkisessä maastossa. Punaviinien valmistukseen tarkoitettuja viinitarhoja on ainoastaan etelärinteillä. Valkoviinejä voidaan kasvattaa myös pohjoiseen avautuvilla rinteillä.

8.2.   Yksityiskohtaiset tiedot tuotteen laadusta tai ominaisuuksista, jotka johtuvat pääosin tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä

Tältä alueelta tulevien viinien kohdalla on ratkaisevaa, millaisesta maalajien yhdistelmästä viljelymaa koostuu: Jos viljelymaa on tavanomaista hiekkapitoisempaa, saadaan tuoreita, elegantteja viinejä, joiden aromit ovat hienovaraisia. Savi puolestaan vaikuttaa viinien väriin ja kalkkikivi niiden hienostuneisiin aromeihin.

Viiniluokkaan (1) kuuluvat punaviinit valmistetaan Nebbiolo-lajikkeesta, jota viljellään pääasiassa etelärinteillä. Lajike on mukautunut hyvin jyrkimpien rinteiden köyhään ja hiekkaiseen maaperään. Maalaji on keskeisessä asemassa, sillä se vaikuttaa alusta alkaen rypäleiden kasvuun ja kypsymiseen. Tuoreella ja herkällä perustalla kasvaviin rypäleisiin kehittyy eloisan rubiininpunainen väri, joka saa viinin ikääntyessä graniitinpunaisia vivahteita. Viinin tuoksussa on punaisten hedelmien, kuten kirsikan, hapankirsikan, vadelman, karhunvatukan ja mustaherukan aromeja. Joskus viineihin kehittyy samettisen tanniinisia tai mausteisia vivahteita, erityisesti Riserva-tyyppisissä ja muissa kypsytetyissä viineissä.

Roero-valkoviinit luokissa viinit (1) ja laatukuohuviinit (5) valmistetaan Arneis-lajikkeen valkoisista rypäleistä, joita kasvatetaan sekä eteläisillä rinteillä että pohjoisen puoleisilla viileämmillä alueilla. Arneis-rypäleet menestyvät Roeron hiekkakivestä koostuvassa kuivassa maaperässä, josta merkelin murtamat hiekkakerrokset ovat tehneet irtonaisen ja läpäisevän. Nämä maaperän ominaisuudet tuovat viineihin hienovaraisia ja elegantteja aromeja, jotka muistuttavat valkoisten kukkien tai tuoreiden hedelmien, kuten omenoiden ja persikoiden tai hasselpähkinöiden tuoksua. Näissä maaperäolosuhteissa menestyvän Arneis-rypälelajikkeen ominaisuuksien ansiosta alueella voidaan tuottaa herkkiä, hedelmäisiä ja tuoreita kuohuviinejä, joihin kehittyy lisäksi hyvä happopitoisuus päivä- ja yölämpötilojen erojen ja joidenkin viinitilojen pohjoissuuntaisen sijainnin vuoksi.

8.3.   Syy-seuraussuhde 8.1 ja 8.2 kohdassa tarkoitetun maantieteellisen alueen ominaisuuksien ja ihmisen toimintaan liittyvien tekijöiden välillä

Alueella perinteisesti esiintyvät viiniköynnöslajikkeet Arneis ja Nebbiolo ovat vahvasti kytköksissä Roero-viinin viljelykulttuuriin. Roeron kukkuloilla 1400-luvulta lähtien kasvatetun Arneis-viiniköynnöksen nimen historiallinen ja kulttuurinen alkuperä juontaa juurensa paikallisten tuottajien tapaan yhdistää tämän valkoviinin ominaisuudet murteelliseen ilmaisuun, jolla kuvataan tottelematonta, epäluotettavaa ja äkkipikaista ihmistä. Muiden lähteiden mukaan viiniköynnöksen nimi olisi peräisin murresanasta ”renexij”, joksi Arneis-lajiketta nimitettiin 1400-luvulla. Tämä sana tulee puolestaan Canalen kaupungin kupeessa olevilla kukkuloilla sijainneen viinitilan nimestä Renesio.

Roeron alueelle ovat ominaisia erittäin jyrkät rinteet, jotka vaativat erityisiä menetelmiä ja kovaa työtä. Tärkeitä tekijöitä ovatkin olleet viininviljelijöiden päättäväisyys ja ponnistelut, joita näissä olosuhteissa työskentely on vaatinut ja joiden avulla viljelijät ovat saaneet tarvittavaa tietoa ja asiantuntemusta, jotta kaikki viinitilalla vaaditut toimet on saatu toteutettua rypäleiden korjaamiseen saakka.

Lisäksi tuottajat ovat ajan myötä kehittäneet viininviljelymenetelmiään hyödyntäen sopivimpia maankäyttötutkimuksia viljelysten suunnan ja koostumuksen määrittämiseksi parasta viinilaatua varten. Esimerkiksi laakson pohjalla olevaa maata ei ole otettu käyttöön, koska maa on siellä liian tasaista ja märkää eikä auringonvaloa ole tarpeeksi. Toinen tärkeä tekijä on tuottajien ajan saatossa hankkima asiantuntemus viinien kypsyttämisestä, myös puutynnyreissä tapahtuvasta kypsyttämisestä, erityisesti Riserva-viinien osalta. Tämän asiantuntemuksen ansioista voidaan tuottaa tyylikkäitä punaviinejä, joissa on samettisia tanniineja, mausteisuutta ja graniitinpunaiseen taittuva väri, sekä tuoreita ja hedelmäisiä valkoviinejä, joiden väri vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen. Voimassa olevien laatukuohuviiniluokkaa (5) koskevien vaatimusten mukaisesti tuotettujen Roero DOCG -kuohuviinien aromeissa on hiivan, leivänkuoren ja vaniljan vivahteita. Viinejä valmistetaan brut nature -tyyppisistä makeisiin, mikä kertoo tuotannon monipuolisuudesta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Täydentävät maantieteelliset yksiköt

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatulla alkuperämerkinnällä ”Roero” varustettujen viinien merkinnöissä voidaan viitata tuotantoaluetta pienempään ”täydentävään maantieteelliseen yksikköön”, jotka on lueteltu asianomaisessa rajattujen kuntien, kuntien osien tai paikkojen luettelossa.

Merkintöjä koskevat vaatimukset

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Arneis-rypäleistä valmistettujen suojatulla alkuperänimityksellä ”Roero” varustettujen viinien osalta rypälelajikkeen mainitseminen pakkausmerkinnöissä on vapaaehtoista.

Linkki eritelmään

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---