# Europeiska unionens C 159/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 159 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången12 april 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 159

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången12 april 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 159/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 159/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 159/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 159/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 159/05 | Inledning av förfarande (Ärende M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  ) | 5 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 159/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  )

1

1

2022/C 159/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  )

1

2

2022/C 159/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  )

1

3

2022/C 159/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  )

1

4

2022/C 159/05

Inledning av förfarande (Ärende M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2022/C 159/06 | Rådets beslut av den 7 april 2022 om utnämning av företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 6 |
| 2022/C 159/07 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet | 9 |
| 2022/C 159/08 | Meddelande till personer som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/596, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 17 |
| 2022/C 159/09 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 18 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 159/10 | Eurons växelkurs — 11 april 2022 | 19 |
| 2022/C 159/11 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004) | 20 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2022/C 159/06

Rådets beslut av den 7 april 2022 om utnämning av företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

6

2022/C 159/07

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet

9

2022/C 159/08

Meddelande till personer som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/596, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

17

2022/C 159/09

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

18

Europeiska kommissionen

2022/C 159/10

Eurons växelkurs — 11 april 2022

19

2022/C 159/11

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004

20

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 159/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 21 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 159/13 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 23 |
| 2022/C 159/14 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 44 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 159/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

21

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 159/13

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

23

2022/C 159/14

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10603 – CARLYLE / ALTADIA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/01)

Kommissionen beslutade den 18 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10603. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10603. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/02)

Kommissionen beslutade den 4 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10607. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10607. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/03)

Kommissionen beslutade den 25 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10632. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10632. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/04)

Kommissionen beslutade den 4 april 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10657. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10657. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/5

---

Inledning av förfarande

(Ärende M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/05)

Den 5 april 2022 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev med referensnummer M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA, till:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/6

---

RÅDETS BESLUT

av den 7 april 2022

om utnämning av företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

(2022/C 159/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 25.1,

med beaktande av de nomineringar som medlemsstaterna har lagt fram för rådet, och

av följande skäl:

| (1) | Det är mycket viktigt att säkerställa att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) är oberoende, håller hög vetenskaplig kvalitet och präglas av öppenhet och effektivitet. Det är dessutom absolut nödvändigt att säkerställa myndighetens samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Det är mycket viktigt att säkerställa att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) är oberoende, håller hög vetenskaplig kvalitet och präglas av öppenhet och effektivitet. Det är dessutom absolut nödvändigt att säkerställa myndighetens samarbete med medlemsstaterna.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 (2) ändrades förordning (EG) nr 178/2002, inbegripet artikel 25.1 om sammansättningen av Efsas styrelse. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 (2) ändrades förordning (EG) nr 178/2002, inbegripet artikel 25.1 om sammansättningen av Efsas styrelse.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2019/1381 kommer mandatperioden för de ledamöter i Efsas styrelse som innehar sina poster den 30 juni 2022 att upphöra den dagen. De ledamöter och suppleanter i Efsas styrelse vars mandatperiod ska inledas den 1 juli 2022 ska utses i enlighet med det nya förfarande för nominering och utseende som införts genom förordning (EU) 2019/1381. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2019/1381 kommer mandatperioden för de ledamöter i Efsas styrelse som innehar sina poster den 30 juni 2022 att upphöra den dagen. De ledamöter och suppleanter i Efsas styrelse vars mandatperiod ska inledas den 1 juli 2022 ska utses i enlighet med det nya förfarande för nominering och utseende som införts genom förordning (EU) 2019/1381.

| (4) | Enligt artikel 25.1 i förordning (EG) nr 178/2002 ska varje medlemsstat som sina företrädare nominera en ledamot och en suppleant till Efsas styrelse. De sålunda nominerade ledamöterna och suppleanterna ska utses av rådet för en period på fyra år, som kan förnyas, och ha rösträtt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 25.1 i förordning (EG) nr 178/2002 ska varje medlemsstat som sina företrädare nominera en ledamot och en suppleant till Efsas styrelse. De sålunda nominerade ledamöterna och suppleanterna ska utses av rådet för en period på fyra år, som kan förnyas, och ha rösträtt.

| (5) | De företrädare som nominerats av medlemsstaterna har relevant och omfattande erfarenhet och expertis inom området lagstiftning om och politik för livsmedelskedjan, inklusive riskbedömning, och även i fråga om ledningsfrågor och administrativa, finansiella och rättsliga frågor. Deras utnämning säkerställer därför högsta kompetens och bredast möjliga relevanta sakkunskap inom Efsas styrelse. |
| --- | --- |

(5)

De företrädare som nominerats av medlemsstaterna har relevant och omfattande erfarenhet och expertis inom området lagstiftning om och politik för livsmedelskedjan, inklusive riskbedömning, och även i fråga om ledningsfrågor och administrativa, finansiella och rättsliga frågor. Deras utnämning säkerställer därför högsta kompetens och bredast möjliga relevanta sakkunskap inom Efsas styrelse.

| (6) | Enligt artikel 27.2 i förordning (EG) nr 178/2002 får företrädare som utses till ledamöter i Efsas styrelse genom detta beslut inte längre vara ledamöter i Efsas rådgivande grupp. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 27.2 i förordning (EG) nr 178/2002 får företrädare som utses till ledamöter i Efsas styrelse genom detta beslut inte längre vara ledamöter i Efsas rådgivande grupp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns härmed till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för perioden 1 juli 2022–30 juni 2026:

| Medlemsstat | Ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Herman DIRICKS | Carl BERTHOT |
| Bulgarien | Georgi GEORGIEV | Svetlana TCHERKEZOVA |
| Tjeckien | Jindřich FIALKA | Jitka GÖTZOVÁ |
| Danmark | Annelise FENGER | Henrik Dammand NIELSEN |
| Tyskland | Marie-Luise TREBES | Dietrich RASSOW |
| Estland | Hendrik KUUSK | Pille TAMMEMÄGI |
| Irland | Pamela BYRNE | Patricia REILLY |
| Grekland | Antonis ZAMPELAS | George-John NYCHAS |
| Spanien | Isabel PEÑA-REY LORENZO | Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO |
| Frankrike | Roger GENET | Loïc EVAIN |
| Kroatien | Darja SOKOLIĆ | Lidija KOZAČINSKI |
| Italien | Massimo CASCIELLO | Pierdavide LECCHINI |
| Cypern | Stelios YIANNOPOULOS | Herodotos HERODOTOU |
| Lettland | Aivars BĒRZIŅŠ | Jānis RUŠKO |
| Litauen | Mantas STAŠKEVIČIUS | Deividas KLIUČINSKAS |
| Luxemburg | Patrick HAU | Marc WEYLAND |
| Ungern | Szabolcs PÁSZTOR | Beáta CZEGLÉDI |
| Malta | Ingrid BORG | Rudie VELLA |
| Nederländerna | Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE | Marie-Ange DELEN |
| Österrike | Ulrich HERZOG | Josefine SINKOVITS |
| Polen | Katarzyna STOŚ | Piotr JEDZINIAK |
| Portugal | Ana BATALHA | Susana POMBO |
| Rumänien | Alexandru Nicolae BOCIU | Laszlo CSUTAK-NAGY |
| Slovenien | Jernej DROFENIK | Ana LE MARECHAL KOLAR |
| Slovakien | Zuzana NOUZOVSKÁ | Martin POLOVKA |
| Finland | Marjatta RAHKIO | Sebastian HIELM |
| Sverige | Annica SOHLSTRÖM | Hanna DUFVA |

Medlemsstat

Ledamöter

Suppleanter

Belgien

Herman DIRICKS

Carl BERTHOT

Bulgarien

Georgi GEORGIEV

Svetlana TCHERKEZOVA

Tjeckien

Jindřich FIALKA

Jitka GÖTZOVÁ

Danmark

Annelise FENGER

Henrik Dammand NIELSEN

Tyskland

Marie-Luise TREBES

Dietrich RASSOW

Estland

Hendrik KUUSK

Pille TAMMEMÄGI

Irland

Pamela BYRNE

Patricia REILLY

Grekland

Antonis ZAMPELAS

George-John NYCHAS

Spanien

Isabel PEÑA-REY LORENZO

Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO

Frankrike

Roger GENET

Loïc EVAIN

Kroatien

Darja SOKOLIĆ

Lidija KOZAČINSKI

Italien

Massimo CASCIELLO

Pierdavide LECCHINI

Cypern

Stelios YIANNOPOULOS

Herodotos HERODOTOU

Lettland

Aivars BĒRZIŅŠ

Jānis RUŠKO

Litauen

Mantas STAŠKEVIČIUS

Deividas KLIUČINSKAS

Luxemburg

Patrick HAU

Marc WEYLAND

Ungern

Szabolcs PÁSZTOR

Beáta CZEGLÉDI

Malta

Ingrid BORG

Rudie VELLA

Nederländerna

Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE

Marie-Ange DELEN

Österrike

Ulrich HERZOG

Josefine SINKOVITS

Polen

Katarzyna STOŚ

Piotr JEDZINIAK

Portugal

Ana BATALHA

Susana POMBO

Rumänien

Alexandru Nicolae BOCIU

Laszlo CSUTAK-NAGY

Slovenien

Jernej DROFENIK

Ana LE MARECHAL KOLAR

Slovakien

Zuzana NOUZOVSKÁ

Martin POLOVKA

Finland

Marjatta RAHKIO

Sebastian HIELM

Sverige

Annica SOHLSTRÖM

Hanna DUFVA

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 7 april 2022.

På rådets vägnar

J. DENORMANDIE

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 av den 20 juni 2019 om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och om ändring av förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 2065/2003, (EG) nr 1935/2004, (EG) nr 1331/2008, (EG) nr 1107/2009 och (EU) 2015/2283 och direktiv 2001/18/EG (EUT L 231, 6.9.2019, s. 1).

2

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/9

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet

(2022/C 159/07)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 1. | Europeiskt ungdomsmål nr 10 enligt bilagan till EU:s ungdomsstrategi, med titeln ”Ett hållbart grönt Europa”, går ut på att ”skapa ett samhälle där alla ungdomar är miljöaktiva, utbildade i miljöfrågor och kan åstadkomma förändring i den egna vardagen”. |
| --- | --- |

1.

Europeiskt ungdomsmål nr 10 enligt bilagan till EU:s ungdomsstrategi, med titeln ”Ett hållbart grönt Europa”, går ut på att ”skapa ett samhälle där alla ungdomar är miljöaktiva, utbildade i miljöfrågor och kan åstadkomma förändring i den egna vardagen”.

| 2. | I FN:s Agenda 2030 för (1) hållbar utveckling konstateras att de unga är ”avgörande bärare av förändring” i fråga om hållbar utveckling. I FN:s globala ungdomsprogram World Programme of Action for Youth (2) uppmuntras unga att vara aktiva i samhället. |
| --- | --- |

2.

I FN:s Agenda 2030 för (1) hållbar utveckling konstateras att de unga är ”avgörande bärare av förändring” i fråga om hållbar utveckling. I FN:s globala ungdomsprogram World Programme of Action for Youth (2) uppmuntras unga att vara aktiva i samhället.

| 3. | Europeiska unionen sluter upp bakom FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, för att bygga morgondagens värld på ett mer miljövänligt, fredsamt och rättvist sätt (3). |
| --- | --- |

3.

Europeiska unionen sluter upp bakom FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, för att bygga morgondagens värld på ett mer miljövänligt, fredsamt och rättvist sätt (3).

| 4. | Europeiska unionen och dess medlemsstater sluter upp helt bakom Parisavtalet, som antogs under FN:s klimatförändringskonferens (COP21) i Paris i december 2015. För att syftet och målen med Parisavtalet ska uppnås understryker Europeiska unionen vikten av alla sex delarna av åtgärderna för ökat klimatmedvetande, erkänner den avgörande roll som unga har som drivkrafter för förändringar i samband med klimatåtgärder och efterlyser ett större engagemang från de ungas sida i klimatpolitiken, på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och när det gäller att frigöra potentialen i åtgärderna för ökat klimatmedvetande. |
| --- | --- |

4.

Europeiska unionen och dess medlemsstater sluter upp helt bakom Parisavtalet, som antogs under FN:s klimatförändringskonferens (COP21) i Paris i december 2015. För att syftet och målen med Parisavtalet ska uppnås understryker Europeiska unionen vikten av alla sex delarna av åtgärderna för ökat klimatmedvetande, erkänner den avgörande roll som unga har som drivkrafter för förändringar i samband med klimatåtgärder och efterlyser ett större engagemang från de ungas sida i klimatpolitiken, på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och när det gäller att frigöra potentialen i åtgärderna för ökat klimatmedvetande.

| 5. | Miljöskydd är ett centralt mål för Europeiska unionen, som framför allt ska säkerställa ”en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö” (4) och uppnå klimatneutralitet senast 2050 (5). |
| --- | --- |

5.

Miljöskydd är ett centralt mål för Europeiska unionen, som framför allt ska säkerställa ”en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö” (4) och uppnå klimatneutralitet senast 2050 (5).

| 6. | Europaåret för ungdomar 2022 (6), som syftar till att öka ansträngningarna från Europeiska unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas sida för att stödja unga och arbeta med dem medan vi tar oss ur pandemin, syftar också till att främja de nya tillfällen och möjligheter som den gröna och den digitala omställningen ger. Dessa omställningar bör vara inkluderande och rikta fokus på integration av unga med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

6.

Europaåret för ungdomar 2022 (6), som syftar till att öka ansträngningarna från Europeiska unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas sida för att stödja unga och arbeta med dem medan vi tar oss ur pandemin, syftar också till att främja de nya tillfällen och möjligheter som den gröna och den digitala omställningen ger. Dessa omställningar bör vara inkluderande och rikta fokus på integration av unga med begränsade möjligheter.

| 7. | Den europeiska gröna given (7) är en färdplan för att skapa ett hållbart samhälle i Europeiska unionen genom att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning för alla. Den uppmärksammar behovet av att fokusera på de yttersta randområdena, som är särskilt sårbara för klimatförändringar och naturkatastrofer. |
| --- | --- |

7.

Den europeiska gröna given (7) är en färdplan för att skapa ett hållbart samhälle i Europeiska unionen genom att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning för alla. Den uppmärksammar behovet av att fokusera på de yttersta randområdena, som är särskilt sårbara för klimatförändringar och naturkatastrofer.

SOM ÄR MEDVETNA OM FÖLJANDE:

| 8. | Det finns en allt större medvetenhet och önskan bland unga att engagera sig i frågor som rör hållbar utveckling, framför allt miljö- och klimatfrågor (8). Det har skett en stark mobilisering av unga på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå i syfte att öka medvetenheten om miljöfrågor, däribland klimatförändringarna, genom påverkansarbete, klimatmarscher, mobiliseringskampanjer online och på andra sätt. |
| --- | --- |

8.

Det finns en allt större medvetenhet och önskan bland unga att engagera sig i frågor som rör hållbar utveckling, framför allt miljö- och klimatfrågor (8). Det har skett en stark mobilisering av unga på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå i syfte att öka medvetenheten om miljöfrågor, däribland klimatförändringarna, genom påverkansarbete, klimatmarscher, mobiliseringskampanjer online och på andra sätt.

| 9. | Många unga förespråkar kraftfulla miljöåtgärder och åtgärder som syftar till att bekämpa klimatförändringarna (9) och förlusten av biologisk mångfald. Vissa av dem tillämpar miljövänliga metoder som kan tjäna som förebild för resten av samhället. Unga delegater från hela världen, inklusive från alla Europeiska unionens medlemsstater, presenterade vid COP26 i Glasgow manifestet Youth4Climate Manifesto och uppmanade världsledarna att agera (10). |
| --- | --- |

9.

Många unga förespråkar kraftfulla miljöåtgärder och åtgärder som syftar till att bekämpa klimatförändringarna (9) och förlusten av biologisk mångfald. Vissa av dem tillämpar miljövänliga metoder som kan tjäna som förebild för resten av samhället. Unga delegater från hela världen, inklusive från alla Europeiska unionens medlemsstater, presenterade vid COP26 i Glasgow manifestet Youth4Climate Manifesto och uppmanade världsledarna att agera (10).

| 10. | Mobiliseringen och engagemanget varierar från den ena unga personen till den andra: höga nivåer av utbildningsmässigt (11), kulturellt och socialt kapital hänger vanligtvis samman med högre nivåer av engagemang. |
| --- | --- |

10.

Mobiliseringen och engagemanget varierar från den ena unga personen till den andra: höga nivåer av utbildningsmässigt (11), kulturellt och socialt kapital hänger vanligtvis samman med högre nivåer av engagemang.

| 11. | Den globala hälsokrisen till följd av covid-19 och den tillfälliga avmattningen i den ekonomiska aktiviteten i världen, som har fått betydande ekonomiska och sociala konsekvenser, framför allt för unga, har visat på den direkta inverkan som viss mänsklig verksamhet har på miljön (12). De olika nationella och europeiska stimulanspaketen och planerna för att övervinna krisen är möjligheter att driva på en hållbar och grön omställning där alla unga bör få tillfälle att engagera sig fullt ut som drivkrafter för förändringar. |
| --- | --- |

11.

Den globala hälsokrisen till följd av covid-19 och den tillfälliga avmattningen i den ekonomiska aktiviteten i världen, som har fått betydande ekonomiska och sociala konsekvenser, framför allt för unga, har visat på den direkta inverkan som viss mänsklig verksamhet har på miljön (12). De olika nationella och europeiska stimulanspaketen och planerna för att övervinna krisen är möjligheter att driva på en hållbar och grön omställning där alla unga bör få tillfälle att engagera sig fullt ut som drivkrafter för förändringar.

ANSER FÖLJANDE:

| 12. | Det är viktigt att säkerställa att alla unga, oavsett sådana faktorer som kön, funktionsnedsättning, utbildningsnivå, social och ekonomisk bakgrund, ursprungsland eller bostadsort, förstår den hållbara utvecklingens utmaningar och är medvetna om de konsekvenser som beslut, handlingar och livsstilsval får för miljön, den biologiska mångfalden och klimatet. Alla generationer, inklusive de unga, bör ha den kompetens som krävs för att vidta relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Det är viktigt att säkerställa att alla unga, oavsett sådana faktorer som kön, funktionsnedsättning, utbildningsnivå, social och ekonomisk bakgrund, ursprungsland eller bostadsort, förstår den hållbara utvecklingens utmaningar och är medvetna om de konsekvenser som beslut, handlingar och livsstilsval får för miljön, den biologiska mångfalden och klimatet. Alla generationer, inklusive de unga, bör ha den kompetens som krävs för att vidta relevanta åtgärder.

| 13. | För att kunna delta fullt ut bör unga ha tillgång till tillförlitlig faktabaserad information och data så att de kan göra välgrundade bedömningar beträffande utmaningar och lösningar som rör miljö, biologisk mångfald och klimatförändringar och så att de kan utveckla och stärka sin förmåga till kritiskt tänkande. Det bör också göras ansträngningar för att motverka desinformation om miljön och klimatförändringarna. |
| --- | --- |

13.

För att kunna delta fullt ut bör unga ha tillgång till tillförlitlig faktabaserad information och data så att de kan göra välgrundade bedömningar beträffande utmaningar och lösningar som rör miljö, biologisk mångfald och klimatförändringar och så att de kan utveckla och stärka sin förmåga till kritiskt tänkande. Det bör också göras ansträngningar för att motverka desinformation om miljön och klimatförändringarna.

| 14. | Det är också viktigt att främja dialog, såväl bland unga som mellan generationerna, om de etiska frågor som hänger ihop med hållbar utveckling, miljöskydd och respekt för levande varelser, genom att öppna utrymmet för diskussioner så att de unga och samhället i stort kan reflektera över de värden och de meningsmotsättningar som ryms inom området. |
| --- | --- |

14.

Det är också viktigt att främja dialog, såväl bland unga som mellan generationerna, om de etiska frågor som hänger ihop med hållbar utveckling, miljöskydd och respekt för levande varelser, genom att öppna utrymmet för diskussioner så att de unga och samhället i stort kan reflektera över de värden och de meningsmotsättningar som ryms inom området.

| 15. | Arbetet med att engagera unga i miljöfrågor och åtgärder för att hantera klimatförändringar, föroreningar och förlust av biologisk mångfald bör avspeglas i politiken på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå. Politiken bör inte bara i största möjliga utsträckning motsvara de ungas förväntningar, utan bör också ge dem möjlighet att på ett aktivt och meningsfullt sätt delta i utarbetandet och genomförandet av denna politik. |
| --- | --- |

15.

Arbetet med att engagera unga i miljöfrågor och åtgärder för att hantera klimatförändringar, föroreningar och förlust av biologisk mångfald bör avspeglas i politiken på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå. Politiken bör inte bara i största möjliga utsträckning motsvara de ungas förväntningar, utan bör också ge dem möjlighet att på ett aktivt och meningsfullt sätt delta i utarbetandet och genomförandet av denna politik.

| 16. | För att unga ska engagera sig i miljöarbete krävs informationsinsatser och lärande, formellt, icke-formellt och informellt, om miljöfrågor, från mycket låg ålder. |
| --- | --- |

16.

För att unga ska engagera sig i miljöarbete krävs informationsinsatser och lärande, formellt, icke-formellt och informellt, om miljöfrågor, från mycket låg ålder.

| 17. | För att unga, även unga med begränsade möjligheter, verkligen ska kunna föreslå och utarbeta praktiska lösningar för att hantera miljöfrågor bör man stödja dem när de som volontärer eller som företagare genomför projekt, och de bör få praktiskt och tekniskt stöd genom såväl offentliga bidrag som privata investeringar. |
| --- | --- |

17.

För att unga, även unga med begränsade möjligheter, verkligen ska kunna föreslå och utarbeta praktiska lösningar för att hantera miljöfrågor bör man stödja dem när de som volontärer eller som företagare genomför projekt, och de bör få praktiskt och tekniskt stöd genom såväl offentliga bidrag som privata investeringar.

FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 18. | Det är viktigt att uppmuntra alla unga att delta i utformandet av de egna lokalsamhällena, när så är möjligt också genom utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomarbetsorganisationer, samt lokala och regionala myndigheter, så att de kan bli aktörer och drivkrafter för förändring som förbättrar miljöskyddet och bidrar till hanteringen av klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

18.

Det är viktigt att uppmuntra alla unga att delta i utformandet av de egna lokalsamhällena, när så är möjligt också genom utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomarbetsorganisationer, samt lokala och regionala myndigheter, så att de kan bli aktörer och drivkrafter för förändring som förbättrar miljöskyddet och bidrar till hanteringen av klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald.

| 19. | Samarbetet mellan beslutsfattare, utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer och andra berörda parter på miljöområdet är avgörande för att det ska vara möjligt att stödja unga och ge dem möjlighet att agera. Ömsesidigt förtroende och samarbete under beslutsprocesser som gäller miljön bör främjas. |
| --- | --- |

19.

Samarbetet mellan beslutsfattare, utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer och andra berörda parter på miljöområdet är avgörande för att det ska vara möjligt att stödja unga och ge dem möjlighet att agera. Ömsesidigt förtroende och samarbete under beslutsprocesser som gäller miljön bör främjas.

| 20. | Solidaritet och rättvisa mellan generationerna bör behandlas under beslutsprocesser om miljöskydd så att fördelarna för nuvarande generationer inte hamnar i konflikt med kommande generationers rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Solidaritet och rättvisa mellan generationerna bör behandlas under beslutsprocesser om miljöskydd så att fördelarna för nuvarande generationer inte hamnar i konflikt med kommande generationers rättigheter.

NOTERAR FÖLJANDE:

| 21. | De idéer och åsikter från unga som kom upp vid EU:s ungdomskonferens i januari 2022, i början av den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog, gällde följande:






  a) | Fem åtgärdsområden identifierades. Under hela den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog måste unga och beslutsfattare tänka och arbeta utifrån dessa specifika områden för att fastställa konkreta förslag. |
| --- | --- | --- |

21.

De idéer och åsikter från unga som kom upp vid EU:s ungdomskonferens i januari 2022, i början av den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog, gällde följande:

a)

Fem åtgärdsområden identifierades. Under hela den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog måste unga och beslutsfattare tänka och arbeta utifrån dessa specifika områden för att fastställa konkreta förslag.

| b) | Först och främst måste de färdigheter som erhålls genom icke-formell utbildning erkännas som en fullständig inlärningsprocess. Såväl lokala myndigheter som ungdomsorganisationer har ett ansvar att arbeta tillsammans för att ge unga möjlighet att lära sig mer om miljön och att hitta lösningar. Utbildning är den mest värdefulla investeringen i demokrati. |
| --- | --- |

b)

Först och främst måste de färdigheter som erhålls genom icke-formell utbildning erkännas som en fullständig inlärningsprocess. Såväl lokala myndigheter som ungdomsorganisationer har ett ansvar att arbeta tillsammans för att ge unga möjlighet att lära sig mer om miljön och att hitta lösningar. Utbildning är den mest värdefulla investeringen i demokrati.

| c) | På området för handling och egenmakt måste unga ges möjlighet att spela en aktiv roll i beslut som kommer att forma deras och framtida generationers liv. Unga måste delta i beslutsprocessen på alla nivåer. De glöms ofta bort och är underrepresenterade trots att de uttrycker idéer och farhågor som borde vara av intresse för äldre beslutsfattare. |
| --- | --- |

c)

På området för handling och egenmakt måste unga ges möjlighet att spela en aktiv roll i beslut som kommer att forma deras och framtida generationers liv. Unga måste delta i beslutsprocessen på alla nivåer. De glöms ofta bort och är underrepresenterade trots att de uttrycker idéer och farhågor som borde vara av intresse för äldre beslutsfattare.

| d) | När det gäller samhällsstyrning utgör unga under 30 år mindre än 2,6 % av ledamöterna i de nationella parlamenten. Det måste säkerställas att ungas närvaro inte används för så kallad youthwashing, dvs. att unga bjuds in för syns skull. Befintliga strukturer, såsom EU:s ungdomsdialog och Europeiska ungdomsparlamentet, måste ges ändamålsenliga verktyg för att kunna fungera som strukturer för beslutsfattande. Under den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog är det nödvändigt att arbeta på ett hållbart och inkluderande sätt för ungas deltagande i beslutsprocessen. Det är också grundläggande att unga har tillräckligt med stöd, finansiering och information för att kunna delta på ett meningsfullt sätt. Det är nödvändigt att granska beslutsprocesserna på nationell nivå för att säkerställa att de är så hållbara och inkluderande som möjligt. |
| --- | --- |

d)

När det gäller samhällsstyrning utgör unga under 30 år mindre än 2,6 % av ledamöterna i de nationella parlamenten. Det måste säkerställas att ungas närvaro inte används för så kallad youthwashing, dvs. att unga bjuds in för syns skull. Befintliga strukturer, såsom EU:s ungdomsdialog och Europeiska ungdomsparlamentet, måste ges ändamålsenliga verktyg för att kunna fungera som strukturer för beslutsfattande. Under den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog är det nödvändigt att arbeta på ett hållbart och inkluderande sätt för ungas deltagande i beslutsprocessen. Det är också grundläggande att unga har tillräckligt med stöd, finansiering och information för att kunna delta på ett meningsfullt sätt. Det är nödvändigt att granska beslutsprocesserna på nationell nivå för att säkerställa att de är så hållbara och inkluderande som möjligt.

| e) | På området för rörlighet och solidaritet har man sett att rörlighet inte är lika åtkomligt eller möjligt för alla unga. Forskningen ger oss möjlighet att identifiera de unga som inte deltar i rörlighetsprogrammen. Det är nödvändigt att övergå till mer gynnsamma metoder som hjälper samhället att bättre förstå solidaritetsprogrammen och nå alla samhällets medlemmar. |
| --- | --- |

e)

På området för rörlighet och solidaritet har man sett att rörlighet inte är lika åtkomligt eller möjligt för alla unga. Forskningen ger oss möjlighet att identifiera de unga som inte deltar i rörlighetsprogrammen. Det är nödvändigt att övergå till mer gynnsamma metoder som hjälper samhället att bättre förstå solidaritetsprogrammen och nå alla samhällets medlemmar.

| f) | Sist men inte minst kan tillgången till infrastruktur framstå som ett mindre viktigt område, men det finns en nära koppling mellan infrastrukturen och ungas livskvalitet och utbildning. Beroende på om unga kommer från ett landsbygdsområde eller ett stadsområde påverkar det deras sätt att fatta beslut. I landsbygdsområden är offentliga kommunikationer ett verkligt problem. Transportproblem kan leda till att unga isoleras. Följaktligen kan utestängningen av vissa grupper av unga inte leda till ett inkluderande samhälle. Alternativ som är hållbara och ekonomiskt överkomliga för alla måste säkerställas. |
| --- | --- |

f)

Sist men inte minst kan tillgången till infrastruktur framstå som ett mindre viktigt område, men det finns en nära koppling mellan infrastrukturen och ungas livskvalitet och utbildning. Beroende på om unga kommer från ett landsbygdsområde eller ett stadsområde påverkar det deras sätt att fatta beslut. I landsbygdsområden är offentliga kommunikationer ett verkligt problem. Transportproblem kan leda till att unga isoleras. Följaktligen kan utestängningen av vissa grupper av unga inte leda till ett inkluderande samhälle. Alternativ som är hållbara och ekonomiskt överkomliga för alla måste säkerställas.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER, GÖRA FÖLJANDE:

| 22. | Stödja ungdomsarbete, ungdoms- och miljöorganisationer och andra relevanta experter och berörda parter i deras roll som leverantörer av information till unga och göra det möjligt för dem att sprida information och data om klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, föroreningar och andra miljöfrågor som är tillförlitliga, korrekta och av god kvalitet, som grundar sig på forskning, som lämpar sig för mottagare i olika åldrar och med olika bakgrund och som är avpassade för varje geografisk miljö, inklusive öar och tropiska miljöer. |
| --- | --- |

22.

Stödja ungdomsarbete, ungdoms- och miljöorganisationer och andra relevanta experter och berörda parter i deras roll som leverantörer av information till unga och göra det möjligt för dem att sprida information och data om klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, föroreningar och andra miljöfrågor som är tillförlitliga, korrekta och av god kvalitet, som grundar sig på forskning, som lämpar sig för mottagare i olika åldrar och med olika bakgrund och som är avpassade för varje geografisk miljö, inklusive öar och tropiska miljöer.

| 23. | Erbjuda aktörer inom formell utbildning och inom icke-formellt och informellt lärande, inklusive ungdomsarbetare, möjligheter till utbildning och yrkesmässigt lärande inom ramen för interaktiva, praktiska, lösningsorienterade inlärningsmetoder och inlärningsstrategier, i syfte att bättre informera, utbilda och stödja unga när det gäller miljöfrågor och sociala frågor samt klimatförändringarna. |
| --- | --- |

23.

Erbjuda aktörer inom formell utbildning och inom icke-formellt och informellt lärande, inklusive ungdomsarbetare, möjligheter till utbildning och yrkesmässigt lärande inom ramen för interaktiva, praktiska, lösningsorienterade inlärningsmetoder och inlärningsstrategier, i syfte att bättre informera, utbilda och stödja unga när det gäller miljöfrågor och sociala frågor samt klimatförändringarna.

| 24. | Bättre utrusta unga med de färdigheter som krävs för att förstå och agera i miljöfrågor, genom formell utbildning och icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

24.

Bättre utrusta unga med de färdigheter som krävs för att förstå och agera i miljöfrågor, genom formell utbildning och icke-formellt och informellt lärande.

| 25. | Uppmuntra och göra det möjligt för barn och unga att vid behov komma i kontakt med naturen genom särskilda aktiviteter samt utveckla gröna initiativ, med stöd från berörda aktörer i miljöfrågor. En sådan kontakt är viktig för att öka medvetenheten om frågor som rör klimatet och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

25.

Uppmuntra och göra det möjligt för barn och unga att vid behov komma i kontakt med naturen genom särskilda aktiviteter samt utveckla gröna initiativ, med stöd från berörda aktörer i miljöfrågor. En sådan kontakt är viktig för att öka medvetenheten om frågor som rör klimatet och den biologiska mångfalden.

| 26. | Stimulera utveckling av partnerskap mellan utbildnings-, ungdoms-, idrotts- (13) och kultursektorerna samt alla relevanta sektorer, i syfte att utveckla övergripande, samordnade och kompletterande kunskapshöjande och utbildningsbaserade strategier för frågor som rör miljön, den biologiska mångfalden och klimatförändringarna. |
| --- | --- |

26.

Stimulera utveckling av partnerskap mellan utbildnings-, ungdoms-, idrotts- (13) och kultursektorerna samt alla relevanta sektorer, i syfte att utveckla övergripande, samordnade och kompletterande kunskapshöjande och utbildningsbaserade strategier för frågor som rör miljön, den biologiska mångfalden och klimatförändringarna.

| 27. | Uppmuntra och stödja anordnande av inkluderande och ungdomsinriktad peer learning-verksamhet och utbyte av bästa praxis i frågor som rör miljön och klimatförändringarna, såsom programmen för unga ambassadörer och mentorsprogrammen eller TCA (Training and Cooperation Activities, Erasmus+) och NET (Networking Activities, Europeiska solidaritetskåren), i syfte att öka medvetenheten bland alla unga, också unga med begränsade möjligheter, och uppmuntra dem att agera för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

27.

Uppmuntra och stödja anordnande av inkluderande och ungdomsinriktad peer learning-verksamhet och utbyte av bästa praxis i frågor som rör miljön och klimatförändringarna, såsom programmen för unga ambassadörer och mentorsprogrammen eller TCA (Training and Cooperation Activities, Erasmus+) och NET (Networking Activities, Europeiska solidaritetskåren), i syfte att öka medvetenheten bland alla unga, också unga med begränsade möjligheter, och uppmuntra dem att agera för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna.

| 28. | Främja lämplig utbildning för ungdomsarbetare för att säkerställa att den ungdomsverksamhet som anordnas för och med unga är miljövänlig och hållbar samt vidareutveckla lämpliga initiativ inom ungdomsarbete inriktade på att engagera unga i miljöfrågor, framför allt i att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

28.

Främja lämplig utbildning för ungdomsarbetare för att säkerställa att den ungdomsverksamhet som anordnas för och med unga är miljövänlig och hållbar samt vidareutveckla lämpliga initiativ inom ungdomsarbete inriktade på att engagera unga i miljöfrågor, framför allt i att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden.

| 29. | Uppmuntra och stödja de offentliga myndigheternas, den privata sektorns och det civila samhällets erkännande och tillvaratagande av ungas engagemang för att skydda miljön och av de generella färdigheter, framför allt sociala färdigheter, som de har förvärvat på detta sätt. |
| --- | --- |

29.

Uppmuntra och stödja de offentliga myndigheternas, den privata sektorns och det civila samhällets erkännande och tillvaratagande av ungas engagemang för att skydda miljön och av de generella färdigheter, framför allt sociala färdigheter, som de har förvärvat på detta sätt.

| 30. | Skydda och skapa hållbara (14) långsiktiga, säkra, tillgängliga och inkluderande medborgerliga utrymmen för samarbete med lokala, regionala, nationella, europeiska och internationella politiska beslutsfattare, där de ungas röster, i alla åldrar, deras farhågor och deras förslag till åtgärder för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna hörs, så att de inte bara konsulteras utan också kan bli aktivt delaktiga i beslut som rör dessa frågor. |
| --- | --- |

30.

Skydda och skapa hållbara (14) långsiktiga, säkra, tillgängliga och inkluderande medborgerliga utrymmen för samarbete med lokala, regionala, nationella, europeiska och internationella politiska beslutsfattare, där de ungas röster, i alla åldrar, deras farhågor och deras förslag till åtgärder för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna hörs, så att de inte bara konsulteras utan också kan bli aktivt delaktiga i beslut som rör dessa frågor.

| 31. | Främja unga forskare och deras arbete med hållbar utveckling för att ta itu med miljöutmaningar, dels så att de fungerar som förebilder för unga, dels för att mer direkt uppmuntra och främja utbyte av forskningsresultat med unga och ge dem egenmakt att agera. |
| --- | --- |

31.

Främja unga forskare och deras arbete med hållbar utveckling för att ta itu med miljöutmaningar, dels så att de fungerar som förebilder för unga, dels för att mer direkt uppmuntra och främja utbyte av forskningsresultat med unga och ge dem egenmakt att agera.

| 32. | Stödja skapandet av utbildningsreferenser för klimat-, miljö- och hållbarhetsfrågor, för alla åldersgrupper och för alla nivåer och typer av inlärning och utbildning. |
| --- | --- |

32.

Stödja skapandet av utbildningsreferenser för klimat-, miljö- och hållbarhetsfrågor, för alla åldersgrupper och för alla nivåer och typer av inlärning och utbildning.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, PÅ LÄMPLIGA NIVÅER OCH MED HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 33. | Ta hänsyn till de särskilda behoven och åsikterna hos alla unga, framför allt unga med begränsade möjligheter, i lokala, regionala, nationella och europeiska miljöpolitiska strategier och program, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, genom att främja deras deltagande i framtagandet och genomförandet av dessa politiska strategier och program. |
| --- | --- |

33.

Ta hänsyn till de särskilda behoven och åsikterna hos alla unga, framför allt unga med begränsade möjligheter, i lokala, regionala, nationella och europeiska miljöpolitiska strategier och program, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, genom att främja deras deltagande i framtagandet och genomförandet av dessa politiska strategier och program.

| 34. | Stödja och lära sig av initiativ från unga och ungdomsorganisationer för att anordna och genomföra informationsaktiviteter och informationskampanjer, inklusive digitala sådana, om klimat, föroreningar, biologisk mångfald och andra miljöfrågor. |
| --- | --- |

34.

Stödja och lära sig av initiativ från unga och ungdomsorganisationer för att anordna och genomföra informationsaktiviteter och informationskampanjer, inklusive digitala sådana, om klimat, föroreningar, biologisk mångfald och andra miljöfrågor.

| 35. | Uppmuntra, erkänna och i lämpliga fall finansiellt stödja åtgärder och program på miljöområdet som initieras och leds av unga, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, så att de kan bli aktörer för förändring inom samhället som helhet, inom sina utbildningsinstitutioner, institutioner för högre utbildning, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer, lokalsamhällen och bland sina kamrater. |
| --- | --- |

35.

Uppmuntra, erkänna och i lämpliga fall finansiellt stödja åtgärder och program på miljöområdet som initieras och leds av unga, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, så att de kan bli aktörer för förändring inom samhället som helhet, inom sina utbildningsinstitutioner, institutioner för högre utbildning, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer, lokalsamhällen och bland sina kamrater.

| 36. | Främja volontärverksamhet där unga tar itu med miljöfrågor, framför allt verksamhet för att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden, och underlätta tillgången till denna verksamhet genom att särskilt säkerställa att dessa möjligheter finns allmänt tillgängliga och kommuniceras via lämpliga portaler på nationell nivå och EU-nivå, t.ex. Europeiska ungdomsportalen och andra relevanta kanaler, samt främja erfarenheter av volontärverksamhet där lokal eller nationell volontärverksamhet kombineras med transnationell volontärverksamhet genom att i lämpliga fall uppmuntra synergier och komplementaritet mellan nationella system och aktiviteter, inklusive nationella system och aktiviteter för volontärverksamhet eller samhällsnyttigt arbete där sådana finns, och EU-system för volontärverksamhet, i syfte att fördjupa unga volontärers engagemang, öka deras färdigheter och stärka deras känsla av samhörighet med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

36.

Främja volontärverksamhet där unga tar itu med miljöfrågor, framför allt verksamhet för att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden, och underlätta tillgången till denna verksamhet genom att särskilt säkerställa att dessa möjligheter finns allmänt tillgängliga och kommuniceras via lämpliga portaler på nationell nivå och EU-nivå, t.ex. Europeiska ungdomsportalen och andra relevanta kanaler, samt främja erfarenheter av volontärverksamhet där lokal eller nationell volontärverksamhet kombineras med transnationell volontärverksamhet genom att i lämpliga fall uppmuntra synergier och komplementaritet mellan nationella system och aktiviteter, inklusive nationella system och aktiviteter för volontärverksamhet eller samhällsnyttigt arbete där sådana finns, och EU-system för volontärverksamhet, i syfte att fördjupa unga volontärers engagemang, öka deras färdigheter och stärka deras känsla av samhörighet med Europeiska unionen.

| 37. | När så är lämpligt investera i den gröna ekonomin och hjälpa unga att förvärva nödvändig kompetens och underlätta deras tillgång till utbildning som förbereder dem för morgondagens gröna jobb. |
| --- | --- |

37.

När så är lämpligt investera i den gröna ekonomin och hjälpa unga att förvärva nödvändig kompetens och underlätta deras tillgång till utbildning som förbereder dem för morgondagens gröna jobb.

| 38. | I tillämpliga fall stödja unga företagare som vill utveckla projekt med fokus på praktiska lösningar i miljöfrågor, särskilt när det gäller att ta itu med klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden och ägna särskild uppmärksamhet åt projekt som utvecklats av unga med begränsade möjligheter som har ytterligare svårigheter att starta ett företag. |
| --- | --- |

38.

I tillämpliga fall stödja unga företagare som vill utveckla projekt med fokus på praktiska lösningar i miljöfrågor, särskilt när det gäller att ta itu med klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden och ägna särskild uppmärksamhet åt projekt som utvecklats av unga med begränsade möjligheter som har ytterligare svårigheter att starta ett företag.

| 39. | I tillämpliga fall utveckla mentorskapsprogram som leds av yrkesverksamma och företagare som aktivt deltar i sökandet efter miljölösningar, särskilt sådana som bevarar den biologiska mångfalden och bekämpar klimatförändringarna, i syfte att ge stöd och vägledning till unga som vill spela en aktiv roll inom denna sektor. |
| --- | --- |

39.

I tillämpliga fall utveckla mentorskapsprogram som leds av yrkesverksamma och företagare som aktivt deltar i sökandet efter miljölösningar, särskilt sådana som bevarar den biologiska mångfalden och bekämpar klimatförändringarna, i syfte att ge stöd och vägledning till unga som vill spela en aktiv roll inom denna sektor.

| 40. | Öka unga EU-medborgares medvetenhet om och deltagande i FN:s miljöpolitik och miljöinitiativ genom att stärka samarbetet med lämpliga FN-organ som FN:s miljöprogram (Unep), Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

40.

Öka unga EU-medborgares medvetenhet om och deltagande i FN:s miljöpolitik och miljöinitiativ genom att stärka samarbetet med lämpliga FN-organ som FN:s miljöprogram (Unep), Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och konventionen om biologisk mångfald.

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 41. | Se till att alla unga kan förstå och ta ansvar för den europeiska gröna given och de initiativ som följer av den (t.ex. Bauhausinitiativet (15)) och de olika europeiska miljöprogrammen samt aktivt främja alla aspekter av den europeiska klimatpakten för alla unga. |
| --- | --- |

41.

Se till att alla unga kan förstå och ta ansvar för den europeiska gröna given och de initiativ som följer av den (t.ex. Bauhausinitiativet (15)) och de olika europeiska miljöprogrammen samt aktivt främja alla aspekter av den europeiska klimatpakten för alla unga.

| 42. | Se till att offentliga samråd om EU:s miljöpolitik är tillgängliga för unga och ungdoms- och ungdomsorganisationer och att Europeiska kommissionen genom dessa samråd ger både medborgare och berörda parter möjlighet att framföra sina synpunkter innan lagstiftningsförslagen färdigställs, och på samma sätt uppmuntra unga och ungdomsorganisationer att på ett meningsfullt sätt delta i initiativ för medborgarengagemang som omfattas av Europeiska unionens uppdrag (16). |
| --- | --- |

42.

Se till att offentliga samråd om EU:s miljöpolitik är tillgängliga för unga och ungdoms- och ungdomsorganisationer och att Europeiska kommissionen genom dessa samråd ger både medborgare och berörda parter möjlighet att framföra sina synpunkter innan lagstiftningsförslagen färdigställs, och på samma sätt uppmuntra unga och ungdomsorganisationer att på ett meningsfullt sätt delta i initiativ för medborgarengagemang som omfattas av Europeiska unionens uppdrag (16).

| 43. | Främja och uppmuntra europeiska möjligheter till rörlighet och initiativ inom miljösektorn inom ramen för programmen Erasmus + och Europeiska solidaritetskåren, för att säkerställa att alla unga som så önskar kan engagera sig aktivt i miljöfrågor, inbegripet unga med begränsade möjligheter, särskilt unga från de yttersta randområdena samt från öregioner, landsbygden och avlägsna områden, samt se till att miljövänliga transportsätt prioriteras i dessa initiativ, i syfte att minska koldioxidavtrycket från ungdomsrörlighetsprojekt och samtidigt säkerställa att de är anpassade till behoven i de yttersta randområdena, som brottas med begränsningar på grund av att de är avlägsna. |
| --- | --- |

43.

Främja och uppmuntra europeiska möjligheter till rörlighet och initiativ inom miljösektorn inom ramen för programmen Erasmus + och Europeiska solidaritetskåren, för att säkerställa att alla unga som så önskar kan engagera sig aktivt i miljöfrågor, inbegripet unga med begränsade möjligheter, särskilt unga från de yttersta randområdena samt från öregioner, landsbygden och avlägsna områden, samt se till att miljövänliga transportsätt prioriteras i dessa initiativ, i syfte att minska koldioxidavtrycket från ungdomsrörlighetsprojekt och samtidigt säkerställa att de är anpassade till behoven i de yttersta randområdena, som brottas med begränsningar på grund av att de är avlägsna.

| 44. | Genomföra peer learning-verksamhet, i samarbete med ungdomsorganisationer och unga, om ungas engagemang när det gäller miljöfrågor, bevarande och återställande av den biologiska mångfalden och bekämpning av klimatförändringar och föroreningar, i syfte att identifiera befintlig bästa praxis i medlemsstaterna och underlätta utbytet av denna praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

Genomföra peer learning-verksamhet, i samarbete med ungdomsorganisationer och unga, om ungas engagemang när det gäller miljöfrågor, bevarande och återställande av den biologiska mångfalden och bekämpning av klimatförändringar och föroreningar, i syfte att identifiera befintlig bästa praxis i medlemsstaterna och underlätta utbytet av denna praxis mellan medlemsstaterna.

UPPMANAR ALLA AKTÖRER SOM DELTAR I EUROPEISKA SAMARBETSINITIATIV PÅ OMRÅDENA FÖR UNGDOMSFRÅGOR, MILJÖFRÅGOR OCH FRÅGOR SOM RÖR KLIMATFÖRÄNDRINGARNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 45. | Utveckla volontärverksamhet som tar upp miljöfrågor för Europeiska solidaritetskårens stödmottagare och andra nationella eller internationella volontärprogram och öka medvetenheten bland alla volontärer, oavsett vilka områden de är involverade i, om miljöfrågor och om miljökonsekvenserna av deras uppdrag, så att de kan vara särskilt uppmärksamma på sitt koldioxidavtryck under denna verksamhet. |
| --- | --- |

45.

Utveckla volontärverksamhet som tar upp miljöfrågor för Europeiska solidaritetskårens stödmottagare och andra nationella eller internationella volontärprogram och öka medvetenheten bland alla volontärer, oavsett vilka områden de är involverade i, om miljöfrågor och om miljökonsekvenserna av deras uppdrag, så att de kan vara särskilt uppmärksamma på sitt koldioxidavtryck under denna verksamhet.

| 46. | Stärka det europeiska samarbetet genom att utbyta verktyg och bästa praxis när det gäller ungas engagemang och deltagande i miljöinsatser, särskilt när det gäller att bekämpa klimatförändringar och föroreningar och bevara den biologiska mångfalden, på europeisk nivå, bland annat genom att fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Erasmus +, Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta EU-finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

46.

Stärka det europeiska samarbetet genom att utbyta verktyg och bästa praxis när det gäller ungas engagemang och deltagande i miljöinsatser, särskilt när det gäller att bekämpa klimatförändringar och föroreningar och bevara den biologiska mångfalden, på europeisk nivå, bland annat genom att fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Erasmus +, Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta EU-finansieringsinstrument.

---

(1)  Resolution 70/1 antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015. Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling).

(2)  United Nations World Programme of Action for Youth, juni 2010: https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf

(3)  Rådets slutsatser, Att uppnå ett hållbart Europa senast 2030 (10 december 2019): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sv/pdf

Rådets slutsatser, En övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (22 juni 2021) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sv/pdf

(4)  Artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022), EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given. COM(2019) 640 final.

(8)  Europeiska kommissionen, Flash Eurobarometer 478 (2019), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people: report

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9)  Pan-European survey, Main multi-country report, #Climate of change, 2021: https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10)  Youth4Climate Manifesto är ett resultat av evenemanget Youth4Climate: Driving Ambition, som sammankallades av Italiens regering. Det innehåller idéer och konkreta förslag beträffande några av de mest angelägna frågorna på klimatagendan, däribland utbildning för hållbar utveckling.

(11)  David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. Proceedings of the Copenhagen symposium, OECD 2006, https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf

(12)  IPCC (Mellanstatliga panelen för klimatförändringar) – Climate Change 2021: The Physical Science Basis. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13)  [Rådets slutsatser om idrott som verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling av den 4 april 2022.]

(14)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för unga där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas, EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19.

(15)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Det nya europeiska Bauhaus, COM(2021) 573 final.

(16)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU-uppdrag, COM(2021) 609 final.

---

BILAGA

a)   HÄNVISNINGAR

Vid antagandet av dessa slutsatser noterar rådet och de företrädare för medlemsstaternas regeringar som är närvarande vid rådets möte följande dokument:

| — | Europaparlamentet, 2021 Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe, https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet, 2021 Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe, https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf

| — | Förenta nationerna, resolution 70/1, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, resolution 70/1, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final.

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, COM(2020) 380 final. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, COM(2020) 380 final.

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska klimatpakten, COM(2020) 788 final. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska klimatpakten, COM(2020) 788 final.

| — | Förenta nationerna, 2015, Parisavtalet: ANTAGANDE AV PARISAVTALET - Parisavtalet, engelsk text (unfccc.int) |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, 2015, Parisavtalet: ANTAGANDE AV PARISAVTALET - Parisavtalet, engelsk text (unfccc.int)

| — | Rådets slutsatser, Att uppnå ett hållbart Europa senast 2030 – framstegen hittills och vägen framåt https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sv/pdf |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser, Att uppnå ett hållbart Europa senast 2030 – framstegen hittills och vägen framåt https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sv/pdf

| — | Rådets slutsatser, En övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sv/pdf |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser, En övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sv/pdf

| — | Europeiska kommissionen, 2021 års tal om tillståndet i unionen: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_en_0.pdf |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen, 2021 års tal om tillståndet i unionen: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_en_0.pdf

| — | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, EUT C 456, 18.12.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025, COM(2020) 625 final. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025, COM(2020) 625 final.

| — | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 66, 26.2.2021. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 66, 26.2.2021.

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas, EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19. |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas, EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19.

| — | Rådets slutsatser om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi (2019–2021), EUT C 504 I, 14.12.2021, s. 10. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi (2019–2021), EUT C 504 I, 14.12.2021, s. 10.

| — | Youth4Climate Manifesto Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021. |
| --- | --- |

—

Youth4Climate Manifesto Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021.

b)   I DESSA SLUTSATSER GÄLLER FÖLJANDE DEFINITIONER:

biologisk mångfald: variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, inklusive landbaserade, marina och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka de ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem.

klimatförändring: en förändring av klimatet som är direkt eller indirekt hänförlig till mänsklig verksamhet, som ändrar sammansättningen av den globala atmosfären och som går utöver naturliga klimatvariationer som observerats under jämförbara tidsperioder.

engagemang: varje handling som ligger i allmänhetens intresse och som utförs på frivillig grund eller i form av ett frivilliguppdrag; engagemang avser frivilliga och osjälviska samhällsinsatser som tjänar andra.

miljö: kombination av naturfaktorer och socioekonomiska faktorer som utgör ramen för en individs, en populations eller ett samhälles levnadsvillkor i olika rumsliga skalor; miljöskydd innefattar som sådant åtgärder för att begränsa eller omintetgöra negativ verkan av mänsklig verksamhet på miljön.

mentorskap: ett frivilligt mellanmänskligt förhållande på medellång till lång sikt mellan en ung person och en mentor inom en yrkesmässig ram.

peer learning-verksamhet: verksamhet som på EU-nivå gör det möjligt för medlemsstater som står inför liknande politiska utmaningar att arbeta i kluster och utbyta god praxis, fokusera på landsspecifika utmaningar eller stödja en särskild nationell reformagenda med hjälp från jämförbara länder, intresseorganisationer och oberoende experter, beroende på vad som är lämpligt (1).

hållbar utveckling: en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov; den främjar en dynamisk ekonomi, full sysselsättning, höga utbildningsstandarder, hälso- och sjukvård och social och regional sammanhållning samt miljöskydd, i en säker och fredlig värld där kulturell mångfald respekteras.

unga med begränsade möjligheter: unga som av ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska eller hälsomässiga skäl, på grund av sin migrantbakgrund, eller av skäl såsom funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter eller av andra skäl, inbegripet ett skäl som kan leda till diskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, möter hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till möjligheter (2).

---

(1)  Rådets resolution om en styrningsstruktur för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (2021/C 497/01), punkt 11.

(2)  Definition i förordning (EU) 2021/888, artikel 2.4.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/17

---

Meddelande till personer som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/596, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 159/08)

Följande information lämnas för kännedom till de personer som anges i bilagan till rådets beslut 2011/235/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/596 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 359/2011 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592 (4) om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran.

Europeiska unionens råd har beslutat att de personer som anges i ovannämnda bilagor även i fortsättningen bör ingå i förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De berörda personerna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) nr 359/2011 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna kan före den 31 december 2022 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 114, 12.4.2022, s. 68

(3)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 114, 12.4.2022, s. 37

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/18

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 159/09)

De registrerade ombeds uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för denna behandling är rådets beslut 2011/235/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/596 (3), och rådets förordning (EU) nr 359/2011 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592 (5).

Den registeransvarige för denna behandling är avdelning RELEX.1.C inom generaldirektoratet för yttre förbindelser – RELEX vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2022/596, och förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2022/592.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer begäranden om utövandet av de registrerades rättigheter såsom rätten till tillgång och rätten till rättelse eller invändning att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 114, 12.4.2022, s. 68.

(4)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 114, 12.4.2022, s. 37.

---

Europeiska kommissionen

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/19

---

Eurons växelkurs (1)

11 april 2022

(2022/C 159/10)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0900 |
| JPY | japansk yen | 137,01 |
| DKK | dansk krona | 7,4375 |
| GBP | pund sterling | 0,83693 |
| SEK | svensk krona | 10,3128 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0180 |
| ISK | isländsk krona | 140,00 |
| NOK | norsk krona | 9,5478 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,429 |
| HUF | ungersk forint | 378,27 |
| PLN | polsk zloty | 4,6456 |
| RON | rumänsk leu | 4,9397 |
| TRY | turkisk lira | 16,0485 |
| AUD | australisk dollar | 1,4654 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3738 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5440 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5938 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4874 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 345,23 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,9127 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,9405 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5519 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 658,28 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6112 |
| PHP | filippinsk peso | 56,753 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,613 |
| BRL | brasiliansk real | 5,1550 |
| MXN | mexikansk peso | 21,8653 |
| INR | indisk rupie | 82,7085 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0900

JPY

japansk yen

137,01

DKK

dansk krona

7,4375

GBP

pund sterling

0,83693

SEK

svensk krona

10,3128

CHF

schweizisk franc

1,0180

ISK

isländsk krona

140,00

NOK

norsk krona

9,5478

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,429

HUF

ungersk forint

378,27

PLN

polsk zloty

4,6456

RON

rumänsk leu

4,9397

TRY

turkisk lira

16,0485

AUD

australisk dollar

1,4654

CAD

kanadensisk dollar

1,3738

HKD

Hongkongdollar

8,5440

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5938

SGD

singaporiansk dollar

1,4874

KRW

sydkoreansk won

1 345,23

ZAR

sydafrikansk rand

15,9127

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,9405

HRK

kroatisk kuna

7,5519

IDR

indonesisk rupiah

15 658,28

MYR

malaysisk ringgit

4,6112

PHP

filippinsk peso

56,753

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,613

BRL

brasiliansk real

5,1550

MXN

mexikansk peso

21,8653

INR

indisk rupie

82,7085

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/20

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022.

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (1))

(2022/C 159/11)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 126, 21.3.2022, s. 9.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2022 | ... | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.5.2022

...

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 159/12)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Prologis, L.P. (PLD, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Prologis, L.P. (PLD, Förenta staterna),

| — | Norges Bank Investment Management (NBIM, Norge), |
| --- | --- |

—

Norges Bank Investment Management (NBIM, Norge),

| — | Target Asset (Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Target Asset (Nederländerna).

PLD och NBIM kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Target Asset.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | PLD äger, driver och utvecklar fastigheter, främst för industriella ändamål, i Amerika, Europa och Asien. |
| --- | --- |

—

PLD äger, driver och utvecklar fastigheter, främst för industriella ändamål, i Amerika, Europa och Asien.

| — | NBIM erbjuder institutionella investeringar för den statliga pensionsfonden Global (GPFG) på det norska finansministeriets vägnar, med fokus på globala investeringar inklusive fastighetsinvesteringar i Nordamerika, Europa och Japan. |
| --- | --- |

—

NBIM erbjuder institutionella investeringar för den statliga pensionsfonden Global (GPFG) på det norska finansministeriets vägnar, med fokus på globala investeringar inklusive fastighetsinvesteringar i Nordamerika, Europa och Japan.

| — | Target Asset är en fastighet i Bleiswijk i Nederländerna och används som en anläggning för logistik. |
| --- | --- |

—

Target Asset är en fastighet i Bleiswijk i Nederländerna och används som en anläggning för logistik.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/23

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2022/C 159/13)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Vicenza”

PDO-IT-A0476-AM03

Datum för ansökan: 13.7.2018

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1.   Strykning av spumante-versionen (mousserande) för typerna chardonnay, garganega (garganego) och pinot bianco

Som en del av en övergripande översyn av de produkttyper som omfattas av beteckningen ”Vicenza” har vissa mousserande viner som Vicenza chardonnay spumante, Vicenza garganega spumante och Vicenza pinot bianco spumante strukits.

Anledningen till denna begäran är att ingen av dessa tre typer har producerats sedan skörden 2014.

Ändringarna rör artiklarna 1, 4, 5 och 6 i produktspecifikationen och punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet.

2.2.   Ökning av druvavkastningen per hektar

Druvavkastningen (ton/hektar) har ökats för följande druvsorter: Från 14 till 15 för cabernet och cabernet sauvignon. Från 16 till 18 för garganega (garganego). Från 13 till 14 för manzoni bianco. Från 14 till 16 för merlot. Från 14 till 15 för pinot bianco. Från 13 till 15 för pinot grigio. Från 13,5 till 15 för riesling och sauvignon.

Denna måttliga ökning av avkastningen är nödvändig för att avspegla de befintliga vinodlingarnas faktiska kapacitet. Ökningen baseras på de faktiska avkastningarna i området. Provningar av odlingstekniker och förändrade väderförhållanden har visat att druvornas kvalitet och vinframställningen inte påverkas av denna ändring.

Denna ändring rör artikel 4 i produktspecifikationen och punkt 1.5.2 i det sammanfattande dokumentet.

2.3.   Strykning av kravet att produkter med beteckningen riserva måste klarnas under tre månader i träfat

Kravet att produkter med beteckningen riserva måste klarnas under tre månader på träfat stryks. En obligatorisk lagringstid på minst två år enligt gällande lagstiftning finns kvar som ett villkor för användningen av detta traditionella uttryck. Termen ”klarna” har därför ersatts med ”lagra”.

Med tanke på konsumtionstrenderna på de största marknaderna för dessa typer bör vinerierna få bestämma om de vill använda träfat och hur länge vinet bör lagras på fat. Den kortaste lagringsperioden är dock fortfarande två år.

Ändringen påverkar artikel 5 i produktspecifikationen, men påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

2.4.   Röda vintyper med beteckningen riserva – analytiska och organoleptiska egenskaper

De analytiska och organoleptiska egenskaperna hos röda viner som märks med det traditionella uttrycket riserva (rosso, cabernet, cabernet sauvignon, merlot, pinot nero och raboso), som i produktspecifikationen beskrevs tillsammans med egenskaperna för vanliga röda viner, beskrivs nu separat.

Denna ändring syftar till att förbättra texten genom att säkerställa att de analytiska och organoleptiska egenskaperna hos alla vintyper i specifikationen beskrivs tydligt.

Ändringen avser artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet.

2.5.   Ändringar av de organoleptiska egenskaperna för vissa typer

Vissa ändringar har gjorts av de organoleptiska egenskaperna hos följande typer: bianco frizzante, bianco spumante, chardonnay, garganega, riesling, sauvignon, manzoni bianco, pinot grigio, moscato spumante, cabernet, cabernet riserva, cabernet sauvignon, cabernet sauvignon riserva, merlot, merlot riserva, pinot nero, pinot nero riserva, raboso, raboso riserva, rosato, rosato frizzante och novello.

Beskrivningen av vinerna har anpassats till de begrepp som används av vinkännare inom branschen.

Denna ändring rör artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet.

2.6.   Ändring av lägsta totala alkoholhalt i volymprocent för typen bianco passito

Den lägsta totala alkoholhalten i volymprocent för vintypen bianco passito har ökats från 13 till 16 volymprocent.

Det är nödvändigt att öka den lägsta totala alkoholhalten i volymprocent i linje med de särskilda produktionsmetoderna för passitoviner. Druvorna torkas, vilket ökar alkoholhalten.

Denna ändring rör artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet.

2.7.   Möjlighet att använda skruvkork som propp

Skruvkorkar är tillåtna för viner i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin” som släpps ut på marknaden i glasflaskor som rymmer upp till 5 liter.

På så sätt kan producenterna snabbt reagera på behoven på de olika internationella marknaderna genom att leverera sina viner i lämpliga förpackningar. Detta är särskilt relevant för marknader där det råder en tydlig efterfrågan på viner som försluts med skruvkork.

Ändringen gäller artikel 8 i produktspecifikationen och punkt 1.9 i det sammanfattande dokumentet (Ytterligare villkor – Förpackning).

2.8.   Möjlighet att använda behållare av andra material än glas

För volymer från 5 till 20 liter får behållare av andra material än glas användas, som består av en plastpåse i flerskiktad polyeten eller polyester inuti en förpackning av kartong eller annat styvt material.

Skäl: Tack vare denna ändring kan producenterna snabbt reagera på behoven på de olika internationella marknaderna genom att leverera sina viner i lämpliga förpackningar. Den nordeuropeiska marknaden efterfrågar till exempel alltmer alternativa förpackningstyper för kvalitetsviner med geografisk beteckning, såsom lådvin, som redan är en mycket vanlig förpackningstyp på vissa marknader som Tyskland och i norra Europa.

Ändringen gäller artikel 8 i produktspecifikationen och punkt 1.9 i det sammanfattande dokumentet (Ytterligare villkor – Förpackning).

2.9.   Förpackning av viner av typen ”Vicenza” riserva

De egenskaper som viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” av typen riserva måste ha när de släpps ut på marknaden anges uttryckligen när det gäller de typer av behållare och proppar som får användas och högsta tillåtna volymer. Viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” av typen riserva ska släppas ut på marknaden i glasflaskor som rymmer högst 9 liter och försluts med kork. Det är inte tillåtet att använda damejeanner.

Riserva-versionernas anseende, bland annat att de uppfattas ha högre kvalitet, måste skyddas, och detta börjar med de behållare som får användas som förpackningar.

Ändringen gäller artikel 8 i produktspecifikationen och punkt 1.9 i det sammanfattande dokumentet (Ytterligare villkor – Förpackning).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Vicenza

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 6. | Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ |
| --- | --- |

6.

Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

| 8. | Pärlande vin |
| --- | --- |

8.

Pärlande vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   ”Vicenza” bianco

Färg: halmgul till mörkt halmgul.

Doft: fruktig, intensiv, ibland något aromatisk.

Smak: torr, frisk, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   ”Vicenza” bianco frizzante

Färg: halmgul.

Doft: delikat, fruktig, ibland lätt aromatisk med blommiga toner.

Smak: från torr till halvsöt, frisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   ”Vicenza” bianco spumante

Skum: delikat, fint och långvarigt.

Färg: halmgul i varierande intensitet.

Doft: delikat, fruktig, ibland lätt aromatisk med blommiga toner.

Smak: från torr till söt, fruktig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4.   ”Vicenza” Bianco passito

Färg: från halmgul till gyllengul.

Doft: karakteristisk för passito, fin.

Smak: halvsöt eller söt, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 16,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   ”Vicenza” rosso

Färg: rubinröd med varierande intensitet.

Doft: intensiv och långvarig med inslag av röda bär.

Smak: frisk, torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6.   ”Vicenza” rosso novello

Färg: rubinröd, ibland med violetta skiftningar.

Doft: intensiv och kryddig med inslag av röda bär.

Smak: fyllig, smakrik, mjuk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

7.   ”Vicenza” rosso riserva

Färg: rubinröd med varierande intensitet.

Doft: intensiv och långvarig med inslag av röda bär.

Smak: torr, harmonisk, robust, måttligt sträv.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,50 %,

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

8.   ”Vicenza” rosato

Färg: rosa med varierande intensitet.

Doft: delikat, blommig.

Smak: från torr till halvsöt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

9.   ”Vicenza” rosato frizzante

Färg: rosa med varierande intensitet.

Doft: delikat, blommig.

Smak: från torr till halvsöt, livlig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

10.   ”Vicenza” moscato spumante

Skum: delikat, fint och långvarigt.

Färg: ljust halmgul.

Doft: intensiv, karaktäristisk för sorten.

Smak: från torr till söt, karaktäristisk för sorten.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 13,0 g/l.

Följande typer framställs: ”extra brut”, ”brut”, ”extra dry”, ”dry”, ”demi-sec”.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

11.   ”Vicenza” chardonnay

Färg: halmgul med grönaktiga skiftningar.

Doft: fin, med inslag av mogna vita frukter.

Smak: Torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

12.   ”Vicenza” garganega

Färg: halmgul.

Doft: delikat, med inslag av vita blommor och mogna vita frukter.

Smak: torr och harmonisk, något bitter.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

13.   ”Vicenza” riesling

Färg: halmgul med grönaktiga skiftningar.

Doft: intensiv med inslag av persika och exotiska frukter.

Smak: torr, fruktig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

14.   ”Vicenza” sauvignon

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: delikat med inslag av persika och exotiska frukter.

Smak: frisk, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

15.   ”Vicenza” manzoni bianco

Färg: ljust halmgul med grönaktiga skiftningar.

Doft: fruktig med inslag av vita blommor.

Smak: frisk, harmonisk, fyllig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

16.   ”Vicenza” pinot bianco

Färg: blekt halmgul.

Doft: blommig, med inslag av exotiska frukter.

Smak: frisk, harmonisk, fruktig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

17.   ”Vicenza” pinot grigio

Färg: från halmgul till gyllengul, ibland med skiftningar i rosa.

Doft: intensiv, fruktig, ibland lätt aromatisk med blommiga toner.

Smak: torr, frisk, sammetslik.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

18.   ”Vicenza” cabernet

Färg: mörkt rubinröd.

Doft: intensiva aromer av röda bär, ibland med en lätt gräston.

Smak: torr och långvarig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

19.   ”Vicenza” cabernet riserva

Färg: mörkt rubinröd, ibland med en tendens till granatröd.

Doft: fruktig, ibland med kryddiga inslag.

Smak: torr med precis rätt mängd tanniner.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

20.   ”Vicenza” cabernet sauvignon

Färg: mörkt rubinröd.

Doft: intensiv med inslag av röda bär.

Smak: torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

21.   ”Vicenza” sauvignon riserva

Färg: mörkt rubinröd, ibland med en tendens till granatröd.

Doft: komplex arom av röda bär.

Smak: torr, fyllig, något sträv.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

22.   ”Vicenza” merlot

Färg: rubinröd.

Doft: intensiv, med inslag av körsbär och andra bär.

Smak: frisk, mjuk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

23.   ”Vicenza” merlot riserva

Färg: rubinröd, ibland med en tendens till granatröd.

Doft: komplex, med inslag av körsbär och andra bär.

Smak: fyllig, mjuk, långvarig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

24.   ”Vicenza” pinot nero

Färg: rubinröd.

Doft: sublim, behaglig.

Smak: torr, smakrik.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

25.   ”Vicenza” pinot nero riserva

Färg: rubinröd, ibland med en tendens till granatröd.

Doft: sublim, komplex.

Smak: fyllig, sammetslik, långvarig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

26.   ”Vicenza” raboso

Färg: rubinröd med varierande intensitet, ibland med violetta toner.

Doft: vinös och intensiv med inslag av marascakörsbär.

Smak: frisk, harmonisk, smakrik.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 20,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

27.   ”Vicenza” raboso riserva

Färg: rubinröd med varierande intensitet, ibland med dragning åt granatröd.

Doft: intensiv och komplex med inslag av marascakörsbär.

Smak: frisk, robust, långvarig.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

–

b.   Högsta avkastning

| 1. | Garganega
  18 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

1.

Garganega

18 000 kg druvor per hektar

| 2. | Manzoni bianco
  14 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

2.

Manzoni bianco

14 000 kg druvor per hektar

| 3. | Merlot, merlot riserva
  16 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

3.

Merlot, merlot riserva

16 000 kg druvor per hektar

| 4. | Moscato, pinot nero, pinot nero riserva
  13 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

4.

Moscato, pinot nero, pinot nero riserva

13 000 kg druvor per hektar

| 5. | Bianco, bianco frizzante, bianco spumante
  18 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

5.

Bianco, bianco frizzante, bianco spumante

18 000 kg druvor per hektar

| 6. | Bianco passito
  14 400 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

6.

Bianco passito

14 400 kg druvor per hektar

| 7. | Rosso, rosso novello, rosso riserva, rosato, rosato frizzante
  16 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

7.

Rosso, rosso novello, rosso riserva, rosato, rosato frizzante

16 000 kg druvor per hektar

| 8. | Moscato spumante
  13 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

8.

Moscato spumante

13 000 kg druvor per hektar

| 9. | Cabernet, cabernet riserva, cabernet sauvignon riserva, chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, raboso, raboso riserva, riesling
  15 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

9.

Cabernet, cabernet riserva, cabernet sauvignon riserva, chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, raboso, raboso riserva, riesling

15 000 kg druvor per hektar

| 10. | Sauvignon, cabernet sauvignon
  15 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

10.

Sauvignon, cabernet sauvignon

15 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Det produktionsområde för viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” som anges i artikel 1 definieras på följande sätt:

Det omfattar hela territoriet i följande kommuner:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo och Zugliano.

Området omfattar även delar av territoriet i följande kommuner:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza och Villaverla.

Gränsen för detta område definieras enligt följande:

Där huvudväg 46 (del Pasubio) tar slut vid Albera i kommunen Vicenza svänger gränsen åt vänster in i Viale Diaz och fortsätter därefter längs Viale del Verme fram till Via Cricoli. Därifrån fortsätter den österut längs Via Ragazzi del 99 fram till korsningen med Via Quadri och följer den vägen i sydöstlig riktning fram till korsningen med Strada Bertesina. Gränsen fortsätter österut tills den når Via Quintarello, där den fortsätter fram till bron över Valdastic-motorvägen, som den följer tills den når provinsvägen Cà Balbi. Därefter korsar den bron över Tesina-floden, varifrån den omedelbart svänger åt vänster genom Marola och fortsätter längs Via Stradone fram till bron över Tergola-floden, som den följer söderut fram till Tribolo. Vid bron svänger den in på provinsvägen Abbadesse, som den följer fram till Vancimuglio. Därifrån fortsätter den längs Via Longare och korsar Settimo-floden, som utgör gränsen mellan Grumolo delle Abbadesse och Longare. Den fortsätter längs kommunen Montegaldas gräns till Grisignano di Zocco fram till gränsen till provinsen Padua. Därefter följer den provinsgränsen fram till Punta di Vò och därifrån Via Punta-vägen till Agugliaro fram till korsningen med Via Roma, som den följer västerut i ungefär 50 meter innan den svänger höger in på Via Mottarelle, som den fortsätter fram till korsningen med Via Finale. Därefter följer den Via Finale västerut tills den når Via Ponte Alto, där den svänger åt vänster och följer huvudväg 247 (Riviera) i 50 meter innan den svänger höger och fortsätter längs Via Giotto tills den korsar Agugliaros kommungräns och löper in i kommunen Campiglia dei Berici. Därefter svänger den vänster vid korsningen med Via Galileo Galilei och löper längs Via Crocetta tills den når gränsen till Noventa Vicentina, som den följer fram till korsningen med Alonte-kanalen. Den fortsätter söderut längs Alonte-kanalen, korsar provinsvägen San Feliciano vid Ponte Murello och därefter provinsvägen Poianese vid Ponte Cazzola där den fortsätter fram till Roneghetto-kanalen, som den följer i sydöstlig riktning i ungefär 100 meter tills den möter provinsgränsen mellan Poiana Maggiore och Noventa Vicentina, som den följer fram till Ronego-kanalen. Därefter löper den i nordvästlig riktning längs Ronego-kanalen fram till provinsgränsen till Asigliano Veneto. Därefter löper den längs Vicenzas provinsgräns förbi byarna Spessa, Bagnolo di Lonigo och Lobia Vicentina tills den möter huvudväg 11 (Padana Superiore) vid Torri di Confine i kommunen Gambellara. Den följer provinsen Gambellaras gräns längs gränsen till Verona förbi Sarmazza, där den fortsätter längs provinsgränsen fram till (höjd 45 meter), Cavaggoni (348 meter) och Monte Segan (504 meter). Den fortsätter vidare längs provinsgränsen förbi höjden på 608 meter fram till Rubeldi. Därifrån följer den vägen till Motti fram till Maglio di Chiampo, och från byn Sgargeri löper den längs vägen genom staden Nogarole. Den fortsätter längs denna väg fram till Selva di Trissino och på Selva di Trissino-vägen tills den når Capitello precis efter höjden på 543 meter, där den svänger vänster in på stigen som leder till akvedukten. Den löper längs denna stig fram till Pizi, där den på 530 meters höjd löper samman med vägen till Cornedo Vicentino, som den följer genom Pellizzari och Duello fram till korsningen med provinsvägen till Caliari, Stella, Savegnago och Ambrosi, och passerar därefter byn Grigio innan den återigen löper samman med provinsvägen till Cornedo. I Cornedo löper den samman med huvudväg 246, som den följer nästan ända fram till Nori-bron innan den svänger österut på provinsvägen som löper genom Colombara, Bastianci, Muzolon och Milani (höjd 547 meter). Därifrån följer den kärrvägen i nordöstlig riktning fram till Crestani (höjd 532 meter). Den löper därefter längs kommunvägen som går till Mieghi, Milani (höjd 626 meter), Casare di Sopra, Casare di Sotto och Godeghe fram till kommunvägen Monte di Malo-Monte Magrè, som den följer fram till Monte Magrè. Därifrån följer den vägen till Magrè upp till en höjd av 294 meter, fortsätter i nordvästlig riktning till en höjd av 218 meter, löper längs Valfreda-vägen fram till Raga (höjd 414 meter), och fortsätter därefter fram till kommungränsen mellan Schio och Torrebelvicino, som den följer fram till höjden på 216 meter. Därifrån följer den Leogra-strömmen fram till bron på huvudväg 46. Den löper längs huvudväg 46 till Poleo och fortsätter därefter i nordöstlig riktning till Folgare (höjd 287 meter), San Martino (273 meter), Sessegolo (289 meter) och Timonchio (226 meter). Från Timonchio följer den kommunvägen genom Murello, Grimola, Santorso (höjd 292 meter) och Inderle på gränsen mellan Santorso och Piovene Rocchette tills den möter Astico-strömmen, som den följer uppströms till en höjd av 150 meter. Därifrån löper den längs kommunvägen till Cogollo del Cengio via Scalzanella, och från Cogollo del Cengio följer den kommunvägen som leder till Falon och därefter till Mosson (höjd 302 meter), fram till Caltranos centrum. Därefter löper den samman med provinsvägen Caltrano-Calvene, passerar genom Camisino och La Costa fram till staden Calvene, varifrån den följer kommunvägen som leder till Mortisa, Lore och Capitello delle Mare i kommunen Lugo Vicentino (höjd 416 m). Därifrån löper den längs kommungränsen mellan Salcedo och Lusiana fram till Ponte (höjd 493 meter) där den gränsen möter provinsvägen Breganze-Lusiana. Den fortsätter längs kommungränsen fram till Laverda (höjd 229 meter, 346 meter, 410 meter och 510 meter), där den når vägen till Crosara som den fortsätter fram till Crosaras centrum. Därifrån löper den längs Via Pianari fram till Erta (höjd 456 meter) innan den fortsätter österut och tar av nedåt mot Capo di Sopra och Piazzette (263 meter). Därefter följer den provinsvägen från Valle San Floriano till Valrovina och Caluga (höjd 388 m) fram till den lilla byn Vallison (285 meter), varifrån den löper längs Vallison-strömmen ned till sammanflödet med Brenta-floden. Från den punkt där Vallison-strömmen flyter samman med Brenta-floden följer den Brenta-floden uppströms fram till Campese-bron. Den passerar genom byarna Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa och Rivagge och fortsätter därefter i nordöstlig riktning längs kommungränsen mellan Pove del Grappa-Romano d’Ezzelino och Signori (höjd 342 och 250 meter), där den når huvudväg 141 som den följer fram till provinsgränsen (höjd 236 och 217 meter). Den följer provinsgränsen mellan Vicenza och Treviso, där den löper samman med provinsgränsen till Padua och fortsätter västerut fram till Brenta-floden. Därefter följer den floden fram till San Michele, Scaldaferro och Bassanese på provinsgränsen till Sandrigo och löper söderut fram till Salvetti, där den löper samman med och följer kommungränsen norrut fram till Rozzola. Den löper längs kommunvägen till Povolaro förbi Le Buse och Duevilles centrum fram till Villanova, där den löper samman med Duevilles kommungräns, som den följer söderut tills den löper samman med Villaverlas kommungräns vid Timonchio-strömmen. Därifrån löper den längs Villaverlas kommungräns tills den möter Isola Vicentinas kommungräns. Därefter fortsätter den söderut längs den gränsen, löper samman med kommunalvägen och når byn Ponte, där den löper samman med huvudväg 46 och fortsätter fram till Vicenza.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Garganega B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato bianco B. – moscato

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio

Pinot nero N.

Raboso piave N. – raboso

Raboso veronese N. – raboso

Riesling italico B. – riesling

Sauvignon B.

8.   Beskrivning av samband

8.1.   ”Vicenza” – alla kategorier av vinprodukter

Naturliga faktorer:

Området är särskilt lämpat för vinodling på grund av det geografiska läget. Bergskammen i norr skyddar det mot de kalla vintervindarna, och Berici-kullarna i söder mildrar de varma luftströmmarna från Podalen. Vicenza har även ett mycket bra hydrografiskt nät, vilket är avgörande för utvecklingen av såväl vinodling som andra jordbruksverksamheter.

Tack vare sluttningarnas gynnsamma exponering har vinodlingsområdet ett särskilt klimat som kännetecknas av milda vårar, måttligt varma somrar och milda höstar. Genomsnittstemperaturen sommartid uppgår till 22,9 oC. De varmaste temperaturerna nås i juli, och på hösten råder det stora temperaturskillnader mellan dag och natt. Det regnar främst från april till september och nederbörden är relativt jämnt fördelad.

Geologiskt sett har produktionsområdet olika typer av substrat, som varierar från övervägande vulkanisk berggrund av basalt på de västra kullarna och i norr, till hård marin kalksten, särskilt i de centrala och södra delarna och på Berici-kullarna. Marken är vanligen väldränerad på grund av den lösa jorden och dess egenskaper, vilket beaktas vid valet av druvsorter. På så sätt utvecklas vinstockarna på lämpligt sätt, vilket ger en balanserad vegetativ och produktiv tillväxt som säkerställer produktion av god kvalitet.

Druvornas genomsnittliga sockerhalt och totala syrahalt varierar beroende på väderförhållandena under skördesäsongen, men halterna är alltid tillräckliga vid skörd för att framställa mycket friska viner.

Historiska och mänskliga faktorer:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” har funnits sedan år 2000 och omfattar ett vidsträckt område från Berico-området till den södra delen av staden Vicenza och utlöparna i den nordöstra delen av provinsen Vicenza. Vicenzas moderna vinodlingstekniker och sakkunskap har sina rötter i den uråldriga vinframställningstekniken.

Provningar som har utförts av experimentcentrumet Conegliano, tillsammans med instituten Coneglianos och San Michele all’Adiges utbildningsverksamhet och spridning av nya vinodlingstekniker och oenologiska tekniker, har banat väg för den moderna vinodlingen i området. Lokala vinodlare har bidragit betydligt till detta genom att införa skötselprocesser och metoder för vinodling och innovativa vinframställningstekniker som syftar till miljömässig och ekonomisk hållbarhet.

8.2.   ”Vicenza” – kategorin vin

Information om vinets kvalitet/egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

De olika typerna av vita viner har en färg som varierar från halmgul till gyllengul, ibland med skiftningar i rosa, vilket är fallet med pinot grigio.

Vinerna har en lätt och frisk smak och den aromatiska profilen är kopplad till de druvsorter som de framställs av (främst chardonnay, pinot-familjen, sauvignon och lokala druvsorter som garganega). Doften i de vita vinerna kännetecknas av fruktiga inslag, ibland med toner av vita blommor. Smaken är torr och harmonisk, ibland med en lätt anstrykning av syra.

De druvsorter som huvudsakligen används för de röda viner som omfattas av SUB ”Vicenza” är cabernet och merlot eller raboso, en lokal druvsort. Vinerna har en rubinröd färg med varierande intensitet, ibland med en dragning åt granatrött hos lagrade viner. Doften är intensiv med inslag av röda bär, eller sublim hos pinot nero-vinerna. De röda vinerna är vanligen friska med lägre syra, men är ofta välstrukturerade med måttlig alkoholhalt och en god polyfenolhalt. Den kuperade marken med övervägande kalkhaltig jordmån ger struktur, färg och druvsortegenskaper. Vid lagring utvecklar de röda vinerna vanligen komplexa aromer, strävhet och en god tanninhalt.

Rosévinerna framställs oftast av druvor med mörkt skal (främst merlot) och kännetecknas av en rosa färg som varierar i intensitet beroende på vinframställningsprocessen. Doften är delikat och blommig. Smaken är frisk och harmonisk, från torr till halvsöt, vanligen med balanserad syra och måttlig alkoholhalt.

Novello-vinernas färg varierar från ljusröd till rubinröd, ibland med skiftningar i purpur. De har vanligen en intensiv vinös doft med framträdande kryddiga inslag som är typiska för kolsyrejäsning. Smaken är vanligen fyllig, mjuk och smakrik.

De vita passito-vinernas färg varierar från halmgul till gyllengul, beroende på vilken druvsort och teknik som används. Doften är fin och särpräglad med inslag av lätt torkade druvor. Smaken är harmonisk och kan variera från halvsöt till söt.

Orsakssamband mellan förhållandena i det geografiska området och produktens kvalitet och egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

De särskilda egenskaper hos ”Vicenza”-viner i kategorin vin är ett resultat av produktionsområdets jordmåns- och klimatförhållanden i kombination med mänskliga faktorer som traditionellt har påverkat, och fortsätter att påverka, druvornas oenologiska potential och vinframställningsteknikerna.

Produktionsområdets klimat kännetecknas av milda vårar, vilket gynnar grobarheten för mycket tidiga druvsorter som chardonnay och pinot-familjen. Somrarna är inte alltför varma, vilket innebär att druvorna inte mognar för tidigt, och de milda höstarna gör att vissa sena druvsorter som garganega, cabernet sauvignon och raboso mognar helt.

Temperaturskillnaderna mellan dag och natt är en viktig orsak till att vissa aromatiska föreningar bildas (terpener), som är typiska för de druvsorter som används, och aromatiska prekursorer med de mycket uppskattade blommiga tonerna hos de vita vinerna och rosévinerna. Detta framhäver vinernas typiska organoleptiska och kemiska egenskaper, bland annat den ibland intensiva doften, den torra smaken, den goda strukturen och alkoholhalten och den måttliga syran.

Druvklasarna är känsliga, bland annat hos pinotdruvsorterna, och en avgörande faktor i detta sammanhang är därför vinodlarnas yrkeskunskap när det gäller att optimera skötseln av vinodlingen, bladverket och växtskyddet.

Olika vinframställningsmetoder får användas för olika druvsorter. För att få fram druvornas särpräglade organoleptiska egenskaper skördas de oftast separat och hålls åtskilda under vinframställningsprocessen.

Temperaturskillnaderna mellan dag och natt och de friska luftströmmar som är typiska för detta klimat bidrar till att bevara druvorna medan de torkas i torkutrymmen. De torkade druvorna har därför en hög ämneskoncentration och är idealiska för att framställa bianco passito-viner, vars färg varierar beroende på vilken druvsort och vinframställningsteknik som används.

8.3.   ”Vicenza” – kategorierna: mousserande kvalitetsvin, mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, pärlande vin

Information om vinets kvalitet/egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

Mousserande kvalitetsvin, mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ och pärlande vin av ”Vicenza” har vanligen en halmgul färg med varierande intensitet, medan de pärlande rosévinerna har en karakteristisk rosaaktig ton.

De mousserande vinernas kvalitet är nära förknippad med det begränsade antal druvsorter som de får framställas av.

De mousserande vinerna har ett fint långvarigt skum.

Bianco spumante-vinerna har en fruktig doft med inslag av äpple och persika eller andra frukter med vitt fruktkött. Aromen är delikat, eventuellt med inslag av vita blommor och torkad frukt till följd av jäsning i tank.

Moscato spumante-vin framställs av druvsorten moscato giallo, vars aromatiska inslag förstärks i en varsam lagringsprocess som får draghjälp av det subalpina klimatet. Doften är intensiv med karakteristiska inslag av muskat som är typiska för druvsorten.

De pärlande vinerna utmärks, oavsett om de är vita eller rosé, av sin delikata friskhet och livlighet, som beror på att de avger en måttlig mängd kolsyra.

Både de mousserande och de pärlande vinerna har en harmonisk smak med friska inslag och balanserad syra. Sockerhalten varierar från torr till söt hos ”Vicenza” bianco spumante och ”Vicenza” moscato spumante, och från torr till halvtorr hos ”Vicenza” bianco frizzante och ”Vicenza” rosato frizzante.

Orsakssamband mellan förhållandena i det geografiska området och produktens kvalitet och egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

De särskilda egenskaper hos de mousserande kvalitetsviner, de mousserande kvalitetsviner av aromatisk typ och de pärlande viner som beskrivs ovan härrör från kombinationen av produktionsområdets jordmåns- och klimatförhållanden och mänskliga faktorer som har påverkat druvornas oenologiska potential samt processtekniken då som nu.

Kvaliteten hos de mousserande kvalitetsvinerna, de mousserande kvalitetsvinerna av aromatisk typ och de pärlande vinerna präglas av tillgången till råvaror från vinodlingsområden som ger druvor med exakt rätt kvalitetsegenskaper för att framställa sådana viner. Dessa kvalitetsegenskaper beror i synnerhet på druvornas förmåga att bibehålla ett balanserat förhållande mellan socker och syra, som får draghjälp från temperaturskillnaderna mellan dag och natt under det sista mognadsstadiet. Det är dessa egenskaper som ger vinerna deras särpräglade fina dofter.

Odlarnas insatser vad gäller skötseln av vinodlingen, från val av grundstam till odlingsmetod, liksom hanteringen av bladverket till regleringen av vattentillgången, är avgörande. Alla dessa aspekter är grundläggande för att få fram lämpliga druvor för den blandning som i nästa steg används för att framställa mousserande kvalitetsvin, mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ eller pärlande vin med de erfordrade organoleptiska egenskaperna och friska och fina aromer.

Druvorna skördas vanligtvis tidigare än de druvor som är avsedda för framställning av icke mousserande viner för att säkerställa rätt balans mellan det socker och den syra som krävs för att framställa mousserande kvalitetsvin. Vinet framställs vanligtvis av endast en druvsort, där eventuella andra komponenter blandas in när det är dags att göra blandningen.

Mousserande kvalitetsviner, mousserande kvalitetsviner av aromatisk typ och pärlande viner av ”Vicenza” är även resultatet av teknisk innovation i processerna för jäsning i tank, vilket har bidragit till att effektivisera jäsningsprocessen och därigenom förbättra den aromatiska profilen hos de framställda vinerna och göra dem ännu angenämare. Detta förstärker vinernas unika organoleptiska egenskaper ännu mer, eftersom den friskhet och de blommiga inslag som vinerna främst får från druvorna kommer till uttryck, vilket i sin tur visar att det lokala området utgör den idealiska miljön för framställning av ”Vicenza”-viner. De mousserande kvalitetsviner, mousserande kvalitetsviner av aromatisk typ och pärlande viner som omfattas av SUB ”Vicenza” får således sina unika och särpräglade egenskaper från syra- och pH-balansen, som förstärker vinernas angenäma aromer och deras elegans i allmänhet till följd av lämpliga vinframställningsprocesser.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Särskilda bestämmelser för förpackningen

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Kompletterande bestämmelser om behållare:

För viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” som släpps ut på marknaden i behållare som rymmer upp till 5 liter ska en traditionell glasflaska med kork eller skruvkork användas.

För volymer från 5 till 20 liter får behållare av andra material än glas användas, som består av en plastpåse i flerskiktad polyeten eller polyester inuti en förpackning av kartong eller annat styvt material.

Dessa alternativa behållare får inte användas för vintyper med riserva-beteckning.

Proppar som används för mousserande viner måste vara förenliga med gällande lagstiftning. Skruvkork får användas för pärlande viner.

Riserva-versionen av viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Vicenza” ska släppas ut på marknaden i glasflaskor som rymmer högst 9 liter och förslutas med kork. Det är därför inte tillåtet att använda damejeanne.

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 159/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 159/44

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 159/14)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”

EU-nr: PDO-FR-0137-AM01 – 3 december 2020

SUB (X) SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Namn: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou

Adress: 44 rue Jean Jaurès, 17700 Surgeres, France

Tfn +33 546075800

Fax +33 546076055

E-post: contact@aclccp.com

Sammansättning och legitimt intresse: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou är en branschorganisation vars medlemmar producerar mjölk, samlar in mjölk eller bearbetar/producerar ”Beurre Charentes-Poitou”. Den är därför berättigad att ansöka om ändring av produktspecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat: uppdatering av kontaktuppgifterna till den behöriga myndigheten i medlemsstaten och till gruppen, produkttyp, kontrollorgan, nationella krav. |
| --- | --- |

☒

Annat: uppdatering av kontaktuppgifterna till den behöriga myndigheten i medlemsstaten och till gruppen, produkttyp, kontrollorgan, nationella krav.

4.   Typ av ändring(ar)

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

5.1   Produktbeskrivning

Följande mening i produktspecifikationen:

”Smör med ursprungsbeteckningen ska ha en ren och god smak. Det ska ha en fin och frisk doft. Det ska ha en jämn färg och god bredbarhet.”

ersätts med följande:

”’Beurre Charentes-Poitou’/’Beurre des Charentes’/’Beurre des Deux-Sèvres’ tillverkas av komjölk och har en jämn färg som går från gräddfärgat till ljust gult, en fin och mjölkig doft samt en god smak av färsk grädde och hasselnöt.”

Den mjölktyp som används läggs till (”tillverkas av komjölk”).

Beskrivningen av smörets färg kompletteras med ”gräddfärgat till ljust gult”, och beskrivningen av dess doftegenskaper (”en fin och mjölkig doft”) och smakegenskaper kompletteras (”en smak av färsk grädde och hasselnöt”).

Följande mening i produktspecifikationen:

”Det ska ha en jämn färg och god bredbarhet.”

ersätts med följande:

”Smöret smälter i munnen och kännetecknas av en fast och samtidigt formbar konsistens som gör att det lämpar sig mycket väl för smördeg.”

De delar som rör smörets konsistens, ”god bredbarhet”, ändras i syfte att beskriva konsistensen på ett tydligare sätt.

Följande mening läggs till i produktspecifikationen:

”Smöret kan vara osaltat eller saltat.”

I enlighet med avsnittet ”Framställningsmetod”, där möjligheten att tillsätta salt i samband med framställningen nämns, bör det framgå av beskrivningen att smöret kan vara osaltat eller saltat.

Följande mening läggs till i produktspecifikationen:

”Smöret har ett pH-värde på högst 6.”

Denna bestämmelse, som förut ingick i avsnittet ”Framställningsmetod”, flyttas till avsnittet ”Beskrivning” eftersom det bidrar till beskrivningen av produktens utmärkande egenskaper.

Följande mening i produktspecifikationen stryks:

”Sammansättningen för 100 gram färdig produkt är följande: minst 82 % fett, högst 2 gram fettfri torrsubstans och högst 16 gram vatten, med en gräns på 2 gram per 100 gram.”

Här rör det sig om bestämmelser.

Följande mening i produktspecifikationen stryks:

”Det är förbjudet att tillsätta färgämnen, antioxidationsmedel och surhetsreglerande medel.”

De delar som rör förbudet mot färgämnen, antioxidationsmedel och surhetsreglerande medel tas bort och flyttas till avsnittet ”Framställningsmetod”.

Följande mening i produktspecifikationen stryks:

”Mjölk och grädde som används för framställningen av smör med ursprungsbeteckningen måste pastöriseras. ”

Kravet på pastörisering av mjölken och grädden stryks i beskrivningen i syfte att utvidga den skyddade ursprungsbeteckningen till produktionen av obehandlat smör. Denna produktion, som var ursprunget till regionens smörproduktion, hemlighölls när pastöriseringen utvecklades på 1900-talet, men har trots detta fortlevt. Gruppen önskar nu kunna ta upp denna produktion inom ramen för den skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

Följande mening:

”Det är ett ljust smör med fast konsistens som kännetecknas av sin fina arom”

ersätts med följande:

”’Beurre Charentes-Poitou’/’Beurre des Charentes’/’Beurre des Deux-Sèvres’ tillverkas av komjölk och har en jämn färg som går från gräddfärgat till ljust gult, en fin och mjölkig doft samt en god smak av färsk grädde och hasselnöt.

Smöret smälter i munnen och kännetecknas av en fast och samtidigt formbar konsistens som gör att det lämpar sig mycket väl för smördeg.

Smöret kan vara osaltat eller saltat.

Smöret har ett pH-värde på högst 6.”

5.2   Geografiskt område

Geografiskt område

Det geografiska området ändras inte i produktspecifikationen, men beskrivningen av detta har setts över i syfte att upprätta en förteckning över de berörda departementen och kommunerna i enlighet med de riktlinjer som fastställts för sammanfattande dokument. Dessutom är ”Pays de Loire och Poitou” inte tillräckligt exakt för att informera konsumenterna. Det uppges också att förpackning och frysning ska ske inom det geografiska området.

Vad gäller förpackningen rör det sig om införandet av en befintlig bestämmelse som redan ingår i den nationella texten om beteckningen och som utelämnades när produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen utarbetades.

Vad gäller frysning rör det sig om ett tillägg.

Produkten måste ovillkorligen förpackas inom det geografiska området. Detta moment måste ske direkt efter själva framställningen. Förpackningsmomentet innebär i första hand att smöret formas och ges den form i vilken det kommer att saluföras. Smöret förpackas också i syfte att skydda det både mot stötar som riskerar att deformera det och mot lukter som skulle kunna förändra dess egenskaper. Smöret ska sedan kylas så att det kristalliseras och dess aromer och konsistens får utvecklas innan det saluförs.

Endast smör som redan är förpackat och avsett att användas i livsmedel eller att exporteras får frysas. Frysningen ska ske inom högst 30 dagar efter framställningen. Smöret ska frysas efter kristalliseringen eftersom detta bidrar till att bevara de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret.

Dessa olika delar beskrivs i detalj i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet. Det geografiska området beskrivs också med hjälp av en förteckning över departement, kantoner och kommuner på ett så kortfattat sätt som möjligt, i enlighet med riktlinjerna för utarbetandet av detta dokument.

Det geografiska produktionsområdet för mjölken ändras inte sett till dess omfattning men till framställningen, då en förteckning över de departement och kommuner som ingår i området läggs till.

Slutligen läggs följande mening till i produktspecifikationen:

”Kartor som visar det geografiska området finns på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.”

5.3   Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

Med hänsyn till förändringarna i den nationella lagstiftningen läggs avsnittet ”Faktorer som bevisar att produkten har sitt ursprung i det geografiska området” till i produktspecifikationen. I detta avsnitt anges de deklarations- och registerkrav som är kopplade till produktens spårbarhet och efterlevnaden av produktionsvillkoren.

Kraven omfattar följande aspekter:

| — | En identifieringsförklaring från de aktörer som vill delta i hela eller delar av produktionen, insamlingen eller bearbetningen av mjölken. |
| --- | --- |

—

En identifieringsförklaring från de aktörer som vill delta i hela eller delar av produktionen, insamlingen eller bearbetningen av mjölken.

Följande stycke läggs till:

”4.1   Identifiering av aktörer

Varje aktör som vill delta i hela eller delar av produktionen, insamlingen eller bearbetningen av mjölken ska lämna en identifieringsförklaring. Förklaringen ska tas emot och registreras av gruppen. Den ska följa den mall som har godkänts av direktören för Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO).

Förteckningen över identifierade aktörer ska hållas uppdaterad av gruppen.”

| — | Olika deklarationskrav om produktionen tillfälligt upphör (”förhandsdeklaration om avsikt att avstå från produktionen” och ”förhandsdeklaration om återupptagande av produktionen”) samt för upplysning om och spårning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen (spårning av volymer och lager). |
| --- | --- |

—

Olika deklarationskrav om produktionen tillfälligt upphör (”förhandsdeklaration om avsikt att avstå från produktionen” och ”förhandsdeklaration om återupptagande av produktionen”) samt för upplysning om och spårning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen (spårning av volymer och lager).

Följande stycke läggs till:

”4.2   Deklarationskrav

| a) | Deklaration om avsikt att avstå från produktion och deklaration om återupptagande av produktionen |
| --- | --- |

a)

Deklaration om avsikt att avstå från produktion och deklaration om återupptagande av produktionen

Varje aktör ska, i förekommande fall, lämna in en förhandsdeklaration om att den avser att avstå från att producera ursprungsbeteckningen till gruppen. Förhandsdeklarationen kan gälla hela eller delar av produktionen och ska lämnas senast två veckor innan produktionen av ursprungsbeteckningen upphör.

Gruppen ska underrätta kontrollorganet om detta och spara deklarationen i fem år.

När en aktör vill återuppta sin verksamhet ska en förhandsdeklaration om återupptagande av produktionen lämnas in till gruppen, senast två veckor innan produktionen återupptas. Deklarationen ska i synnerhet innehålla uppgift om det planerade datumet för återupptagande av produktionen.

Gruppen ska underrätta kontrollorganet om detta och spara deklarationen i fem år.

| b) | Deklarationer som krävs för upplysning om och spårning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen |
| --- | --- |

b)

Deklarationer som krävs för upplysning om och spårning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen

I slutet av varje halvår ska de berörda aktörerna rapportera in den totala volym smör som har saluförts, där åtskillnad görs mellan den saluförda volymen smör med ursprungsbeteckningen och lagerstatusen den sista dagen under det föregående halvåret.

Gruppen ska spara dokumentationen i minst fem år.

Gruppen ska årligen lämna in en sammanfattning av de statistiska uppgifterna gällande ’Beurre Charentes-Poitou’ till Institut national de l’origine et de la qualité.”

| — | Krav på registerföring, med angivande av aktörernas skyldigheter att föra register över ingående och utgående mängder. Dessa gör det möjligt att spåra de mängder mjölk och grädde som har använts samt de mängder smör som har framställts, förpackats och frysts. |
| --- | --- |

—

Krav på registerföring, med angivande av aktörernas skyldigheter att föra register över ingående och utgående mängder. Dessa gör det möjligt att spåra de mängder mjölk och grädde som har använts samt de mängder smör som har framställts, förpackats och frysts.

Följande stycke läggs till:

”4.3   Registerföring

Varje aktör ska för kontrollorganet kunna uppvisa register och samtliga dokument som behövs för att kontrollera mjölkens och smörets ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden.

| a) | Spårbarhet |
| --- | --- |

a)

Spårbarhet

Varje bearbetningsföretag ska föra ett register över ingående och utgående mängder eller upprätta motsvarande redovisningshandling. Registret ska särskilt innehålla följande uppgifter:

| — | De mängder mjölk som har samlats in eller köpts in från produktionsområdet för mjölken och som är avsedda för framställningen av smör med ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

De mängder mjölk som har samlats in eller köpts in från produktionsområdet för mjölken och som är avsedda för framställningen av smör med ursprungsbeteckningen.

| — | De mängder grädde som har samlats in eller köpts in och som är avsedda för framställningen av smör med ursprungsbeteckningen, samt en ursprungsangivelse för den mjölk som har använts. |
| --- | --- |

—

De mängder grädde som har samlats in eller köpts in och som är avsedda för framställningen av smör med ursprungsbeteckningen, samt en ursprungsangivelse för den mjölk som har använts.

| — | De mängder smör med ursprungsbeteckningen som har framställts. |
| --- | --- |

—

De mängder smör med ursprungsbeteckningen som har framställts.

| — | I förekommande fall, de mängder smör med ursprungsbeteckningen som har köpts in samt en ursprungsangivelse för dessa. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall, de mängder smör med ursprungsbeteckningen som har köpts in samt en ursprungsangivelse för dessa.

| — | De totala mängder smör som innehas och som ska säljas med ursprungsbeteckningen, inklusive







  — | mängderna fryst smör och |
| --- | --- | --- |

—

De totala mängder smör som innehas och som ska säljas med ursprungsbeteckningen, inklusive

—

mängderna fryst smör och

| — | mängderna texturerat smör. |
| --- | --- |

—

mängderna texturerat smör.

Varje förpackningsanläggning ska föra ett register över mängderna smör med ursprungsbeteckningen (ingående och utgående).

Dokumentationen ska sparas under minst två år räknat från det aktuella årets poster.

Mjölkinsamlingsföretag omfattas av samma skyldigheter för sina verksamheter.”

| — | De dokument som behövs för att kontrollera efterlevnaden av de produktionsvillkor som har koppling till djurens foder (typ, ursprung, mängd) och insamlingen av mjölk (följesedel, faktura). |
| --- | --- |

—

De dokument som behövs för att kontrollera efterlevnaden av de produktionsvillkor som har koppling till djurens foder (typ, ursprung, mängd) och insamlingen av mjölk (följesedel, faktura).

Följande stycke läggs till:

| ”b) | Kontroll av efterlevnaden av produktionsvillkoren |
| --- | --- |

”b)

Kontroll av efterlevnaden av produktionsvillkoren

Mjölkproducenter ska för kontrollorganet kunna uppvisa dokument av vilka typ, ursprung och mängd för det torrfoder och övrigt foder som getts till besättningen särskilt ska framgå. De ska också registrera datumen för betesperioderna.

Mjölkproducenten ska spara fakturor och/eller följesedlar som anger det inköpta fodrets mängd och ursprung.

Dokumentationen ska sparas i fem år.

Bearbetningsföretag ska för kontrollorganet kunna uppvisa de dokument som syftar till att kontrollera bland annat

| — | det område inom mjölkproduktionsområdet där mjölken samlades in, |
| --- | --- |

—

det område inom mjölkproduktionsområdet där mjölken samlades in,

| — | det datum när mjölken samlades in, |
| --- | --- |

—

det datum när mjölken samlades in,

| — | efterlevnaden av framställningsvillkoren, och |
| --- | --- |

—

efterlevnaden av framställningsvillkoren, och

| — | frystiden efter framställningen. |
| --- | --- |

—

frystiden efter framställningen.

Dokumentationen ska sparas i två år.

Mjölkinsamlingsföretag omfattas av samma skyldigheter för sina verksamheter.”

Produktkontrollen, som tidigare behandlades i andra nationella texter och som nu uttryckligen föreskrivs i produktspecifikationen. Den bygger på analytiska och organoleptiska kontroller som görs utan avisering och genom stickprov.

Följande stycke läggs till:

”4.4   Produktkontroller

Förpackat smör ska kontrolleras genom analytiska och organoleptiska kontroller som görs utan avisering och genom stickprov.”

5.4   Framställningsmetod

Framställningsmetod

5.1   Mjölkproduktion

Bestämmelser om mjölkproduktionen läggs till i produktspecifikationen. Genom dessa bestämmelser stärks sambandet mellan ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” och dess geografiska ursprung genom att de metoder som uppfödarna i området använder för utfodring av besättningen i allmänhet, och mjölkkorna i synnerhet, kodifieras.

Följande stycke läggs till:

| ”a) | Skötsel av djurbesättningen |
| --- | --- |

”a)

Skötsel av djurbesättningen

Skötsel av djurbesättningen

I denna produktspecifikation gäller följande definitioner:

I denna produktspecifikation gäller följande definitioner:

| — | besättning: en anläggnings hela mjölkkobesättning bestående av lakterande kor, sinkor och kvigor. |
| --- | --- |

—

besättning: en anläggnings hela mjölkkobesättning bestående av lakterande kor, sinkor och kvigor.

besättning: en anläggnings hela mjölkkobesättning bestående av lakterande kor, sinkor och kvigor.

| — | kviga: djur i skedet mellan avvänjning och den första kalvningen. |
| --- | --- |

—

kviga: djur i skedet mellan avvänjning och den första kalvningen.

kviga: djur i skedet mellan avvänjning och den första kalvningen.

| — | mjölkkor: lakterande kor, sinkor och kvigor en månad före kalvning. |
| --- | --- |

—

mjölkkor: lakterande kor, sinkor och kvigor en månad före kalvning.

mjölkkor: lakterande kor, sinkor och kvigor en månad före kalvning.

Varje anläggning ska ha foderarealer för att utfodra besättningen, varav minst 20 ar gräs eller blandsäd (en blandning av gräs och proteingrödor) per mjölkko.”

Varje anläggning ska ha foderarealer för att utfodra besättningen, varav minst 20 ar gräs eller blandsäd (en blandning av gräs och proteingrödor) per mjölkko.”

För att befästa detta samband läggs ett kapitel till om fodrets ursprung, med en förteckning över de råvaror som måste komma från området och en angivelse om att minst 80 % av besättningens basföda ska komma från området.

Följande stycke läggs till:

| ”b) | Fodrets ursprung |
| --- | --- |

”b)

Fodrets ursprung

Fodrets ursprung

Följande råvaror ska komma från mjölkproduktionsområdet:

Följande råvaror ska komma från mjölkproduktionsområdet:

| — | Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm. |
| --- | --- |

—

Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm.

Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm.

| — | Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska. |
| --- | --- |

—

Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska.

Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska.

| — | Rötter och knölar. |
| --- | --- |

—

Rötter och knölar.

Rötter och knölar.

| — | Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav. |
| --- | --- |

—

Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav.

Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd.

Oljeväxtfrön och trindsäd.

Minst 80 % av besättningens totala årsranson, uttryckt i torrsubstans, ska komma från produktionsområdet för mjölken.

Minst 80 % av besättningens totala årsranson, uttryckt i torrsubstans, ska komma från produktionsområdet för mjölken.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från produktionsområdet för mjölken får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från produktionsområdet för mjölken får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Produkter som härrör från de råvaror som anges ovan men som bearbetats utanför området får ingå i besättningens foder och räknas som en del av livsmedelsoberoendet, under förutsättning att de kan spåras.”

Produkter som härrör från de råvaror som anges ovan men som bearbetats utanför området får ingå i besättningens foder och räknas som en del av livsmedelsoberoendet, under förutsättning att de kan spåras.”

Dessa bestämmelser kompletteras med en förteckning över förbjudet foder.

Följande stycke läggs till:

”Följande är förbjudet vid utfodring av besättningen:

Följande är förbjudet vid utfodring av besättningen:

| — | Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser. |
| --- | --- |

—

Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.

Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.

| — | Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte. |
| --- | --- |

—

Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte.

Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte.

| — | Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen. |
| --- | --- |

—

Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen.

Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen.

| — | Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).” |
| --- | --- |

—

Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).”

Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).”

Ett förtydligande om tillåtna fodertillsatser läggs också till.

Följande mening läggs till:

”Endast enzymer och bakterieinokulat är tillåtna som tillsatser i fodret.”

I ransonen för mjölkkorna anges också den dagliga andel majs som delas ut. Andelen majs i fodret bidrar till egenskaperna hos smöret med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”. Den påverkar å ena sidan mjölkens och gräddens fetthalt och å andra sidan smörets fasta och samtidigt formbara konsistens, något som är särskilt eftertraktat bland bagare och konditorer.

Dessa tillägg återspeglar de metoder som används av mjölkproducenterna i området, som har anpassat djurhållningen till de jord- och klimatförhållanden som råder i det geografiska området. Det speciella med fodret i denna region är att det är regelbundet och konstant, vilket innebär att mjölkens, gräddens och smörets sammansättning är relativt homogen.

Följande stycke läggs till:

| ”d) | Utfodring av mjölkkorna |
| --- | --- |

”d)

Utfodring av mjölkkorna

Utfodring av mjölkkorna

Ransonen för mjölkkor, uttryckt i torrsubstans, ska, per ko och dag, bestå av

Ransonen för mjölkkor, uttryckt i torrsubstans, ska, per ko och dag, bestå av

| — | minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och |
| --- | --- |

—

minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och

minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och

| — | minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former). |
| --- | --- |

—

minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former).

minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former).

Mängden majs får minskas under betesperioden men får inte understiga 1,5 kg.

Mängden majs får minskas under betesperioden men får inte understiga 1,5 kg.

Om den dagliga ransonen innehåller korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska, får andelen uppgå till högst 10 % av torrsubstansen.

Om den dagliga ransonen innehåller korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska, får andelen uppgå till högst 10 % av torrsubstansen.

Tillskott av följande kompletteringsfoder får uppgå till högst 1 800 kg av torrsubstansen per mjölkko och kalenderår:

Tillskott av följande kompletteringsfoder får uppgå till högst 1 800 kg av torrsubstansen per mjölkko och kalenderår:

| — | Spannmål och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Spannmål och produkter därav.

Spannmål och produkter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav.

Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav.

| — | Mineraler och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Mineraler och produkter därav.

Mineraler och produkter därav.

| — | Vitaminer. |
| --- | --- |

—

Vitaminer.

Vitaminer.

| — | Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.” |
| --- | --- |

—

Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.”

Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.

Slutligen fastställs bestämmelser för att säkerställa djurens välbefinnande i stallarna (liggplats, strö, ventilation).

Följande stycke läggs till:

| ”e) | Uppfödningsförhållanden |
| --- | --- |

”e)

Uppfödningsförhållanden

Uppfödningsförhållanden

Ventilation ska säkerställas där djuren vistas, antingen genom naturlig luftcirkulation eller, om detta inte är möjligt, genom mekanisk ventilation.

Ventilation ska säkerställas där djuren vistas, antingen genom naturlig luftcirkulation eller, om detta inte är möjligt, genom mekanisk ventilation.

Liggplatserna ska vara mjuka, så att djuren har det så bekvämt som möjligt.

Liggplatserna ska vara mjuka, så att djuren har det så bekvämt som möjligt.

Mängden halm eller annat strö ska, inklusive när detta byts ut, vara sådan att ströbädden är torr och mjuk.

Mängden halm eller annat strö ska, inklusive när detta byts ut, vara sådan att ströbädden är torr och mjuk.

I enlighet med bestämmelserna i produktspecifikationen läggs följande stycken till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet:

”Mjölkkornas foder kan inte komma uteslutande från det geografiska området. Mjölkkornas proteinbehov kan inte alltid tillgodoses genom odlingsarealen i området. Minst 80 % av besättningens totala årsranson, uttryckt i torrsubstans, ska dock komma från produktionsområdet för mjölken.

”Mjölkkornas foder kan inte komma uteslutande från det geografiska området. Mjölkkornas proteinbehov kan inte alltid tillgodoses genom odlingsarealen i området. Minst 80 % av besättningens totala årsranson, uttryckt i torrsubstans, ska dock komma från produktionsområdet för mjölken.

För att säkerställa ett nära samband mellan det geografiska området och produkten ska följande råvaror komma från produktionsområdet för mjölken:

För att säkerställa ett nära samband mellan det geografiska området och produkten ska följande råvaror komma från produktionsområdet för mjölken:

| — | Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm. |
| --- | --- |

—

Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm.

Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm.

| — | Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska. |
| --- | --- |

—

Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska.

Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska.

| — | Rötter och knölar. |
| --- | --- |

—

Rötter och knölar.

Rötter och knölar.

| — | Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav. |
| --- | --- |

—

Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav.

Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd.

Oljeväxtfrön och trindsäd.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från mjölkproduktionsområdet får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från mjölkproduktionsområdet får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Följande är förbjudet vid utfodring av besättningen:

Följande är förbjudet vid utfodring av besättningen:

| — | Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser. |
| --- | --- |

—

Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.

Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.

| — | Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte. |
| --- | --- |

—

Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte.

Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte.

| — | Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen. |
| --- | --- |

—

Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen.

Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen.

| — | Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).” |
| --- | --- |

—

Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).”

Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).”

| — | Endast enzymer och bakterieinokulat är tillåtna som tillsatser i fodret. |
| --- | --- |

—

Endast enzymer och bakterieinokulat är tillåtna som tillsatser i fodret.

Endast enzymer och bakterieinokulat är tillåtna som tillsatser i fodret.

Ransonen för mjölkkor, uttryckt i torrsubstans, ska, per ko och dag, bestå av

Ransonen för mjölkkor, uttryckt i torrsubstans, ska, per ko och dag, bestå av

| — | minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och |
| --- | --- |

—

minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och

minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och

| — | minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former). |
| --- | --- |

—

minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former).

minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former).

Mängden majs minskas till minst 1,5 kg under betesperioden.

Mängden majs minskas till minst 1,5 kg under betesperioden.

Om den dagliga ransonen innehåller korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska, får andelen uppgå till högst 10 % av torrsubstansen.

Om den dagliga ransonen innehåller korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska, får andelen uppgå till högst 10 % av torrsubstansen.

Tillskott av följande kompletteringsfoder får uppgå till högst 1 800 kg av torrsubstansen per mjölkko och kalenderår:

Tillskott av följande kompletteringsfoder får uppgå till högst 1 800 kg av torrsubstansen per mjölkko och kalenderår:

| — | Spannmål och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Spannmål och produkter därav.

Spannmål och produkter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav.

Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav.

| — | Mineraler och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Mineraler och produkter därav.

Mineraler och produkter därav.

| — | Vitaminer. |
| --- | --- |

—

Vitaminer.

Vitaminer.

| — | Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.” |
| --- | --- |

—

Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.”

Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.

5.2   Bearbetning

I produktspecifikationen kompletteras avsnittet om bearbetning för att beskriva villkoren för smörproduktionen bättre och befästa de smörtillverkningsmetoder som används i produktionsområdet.

| a) | Insamling av mjölken |
| --- | --- |

a)

Insamling av mjölken

Avsnittet om insamling av mjölken kompletteras i syfte att reglera metoderna.

Följande mening läggs till:

”Mjölken ska samlas in högst 72 timmar efter den tidigaste mjölkningen.”

Med denna tidsram går det att organisera insamlingen av mjölk i det relativt stora området och inkludera samtliga mjölkproducenter, oberoende av deras produktionsvolym. Då det finns få mjölkproducenter i området fastställs den till 72 timmar.

Följande mening:

”Efter mottagning vid mejerierna ska den mjölk som har samlats in i det område som fastställs i bestämmelserna lagras vid uppsamlingstemperatur, dvs. mellan 4 och 6 °C.”

ersätts med följande:

”Efter mottagning vid mejerierna kan den insamlade mjölken lagras.

Lagringstemperaturen ska då uppgå till mellan 2 och 6 °C.”

Skyldigheten att lagra mjölken tas bort. Det är dock fortfarande möjligt att lagra mjölken vid angivna temperaturer, som gör att den bevaras utan att påverkas. Lagringstemperaturen för mjölken ändras så att den kan lagras vid kallare temperaturer (mellan 2 och 6 °C i stället för mellan 4 och 6 °C).

Följande mening läggs till:

”Mjölken kan pastöriseras.”

Kravet på pastörisering av mjölken i beskrivningen tas bort i syfte att möjliggöra produktionen av obehandlat smör. Pastörisering tillåts dock fortfarande.

Följande mening läggs till:

”Det är förbjudet att använda färgämnen, antioxidationsmedel och surhetsreglerande medel som syftar till att sänka mjölkens surhetsgrad före pastöriseringen.”

Förbudet mot användning av vissa ämnen och medel tas bort från beskrivningen eftersom det rör framställningsmetoden. Förbudet upprätthålls och kontrolleras i alla framställningsled, inklusive mjölkproduktionen.

Följande stycken läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet:

”Den mjölk som används för framställningen av ’Beurre Charentes-Poitou’ kommer från det geografiska området såsom det definieras i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.”

| b) | Skumning |
| --- | --- |

b)

Skumning

Följande mening:

”Innan mjölken bearbetas ska den värmas till en temperatur på 40 °C för att skummas.”

ersätts med följande:

”Skumningstemperaturen ska ligga på mellan 40 och 60 °C, utom för obehandlat smör, då temperaturen som högst får uppgå till 40 °C.”

Ursprungligen fastställdes skumningstemperaturen till 40 °C. I praktiken går det dock inte att ha fastställa ett sådant värde och ett intervall måste därför fastställas. Skumningstemperaturen fastställs nu till 40–60 °C. Temperaturintervallet för skumning gör att extraktionen av mjölkfettet kan förbättras genom den utrustning som används och medför ingen risk för att produktens organoleptiska egenskaper förändras.

En särskild gräns fastställs för framställningen av obehandlat smör.

Följande mening läggs till:

”Endast grädde från pastöriserad mjölk får lagras vid en temperatur under 6 °C före pastörisering.”

Följaktligen är det förbjudet att lagra grädde från obehandlad mjölk, eftersom obehandlad grädde är en ömtålig produkt som måste bearbetas snabbt med anledning av den bakteriologiska stabiliteten.

Följande mening läggs till:

”Grädden ska ha en fetthalt på minst 36 gram per 100 gram produkt.”

Fastställandet av en lägsta fetthalt för grädden gör att det går att säkra kvaliteten på den grädde som får användas för att framställa smöret.

| c) | Pastörisering av grädden |
| --- | --- |

c)

Pastörisering av grädden

I produktspecifikationen ändras avsnittet om pastörisering av grädden i syfte att reglera metoderna.

Följande mening:

”Grädden ska pastöriseras [...] samt användningen av surhetsreglerande medel, färgämnen och antioxidationsmedel.”

ersätts med följande:

”Grädden kan pastöriseras. I detta fall ska pastöriseringen ske vid en temperatur på högst 96 °C och ett pastöriseringsvärde på minst 100 sekunder. ”

Det är inte längre obligatoriskt att pastörisera vare sig grädden eller mjölken, men det är fortfarande tillåtet, och tekniken för detta regleras i produktspecifikationen. Dessa värden gör att grädden behandlas på ett skonsamt sätt och att alltför kraftiga Maillard-reaktioner kan undvikas, vilka kan ge en kokt smak.

Syrning av grädden behandlas i ett separat stycke.

Följande meningar läggs till:

”Det är förbjudet att använda färgämnen, antioxidationsmedel och surhetsreglerande medel som syftar till att sänka gräddens surhetsgrad före pastöriseringen.

All annan steriliserande behandling av grädden än pastörisering är förbjuden.”

Som nämnts ovan tas förbudet mot användning av vissa ämnen och medel bort från avsnittet med produktbeskrivningen och flyttas till alla framställningsled där det är nödvändigt att det upprätthålls och befästs.

Förbud mot all annan steriliserande behandling av grädden än pastörisering läggs till. Sådana metoder avviker från traditionen och kan påverka produktens egenskaper.

| d) | Syrning av grädden |
| --- | --- |

d)

Syrning av grädden

Följande stycke i produktspecifikationen:

”ska sedan kylas till en temperatur på cirka 12 °C och slutligen syras med särskilda syrakulturer. Det är förbjudet att använda vasslefett eller fryst eller djupfryst grädde. [...]”

ersätts med följande:

”Grädden ska kylas och syras vid en temperatur på högst 21 °C.

Det är förbjudet att använda vasslefett eller fryst eller djupfryst grädde.

Tiden mellan skumningen av mjölken och syrningen får uppgå till högst 48 timmar.

Den typ av syrakultur som används får endast innehålla surgörande bakteriestammar och bakteriestammar som tillför smak.

De ska tillsättas direkt eller i form av förkultur.

Det är förbjudet att tillsätta förtjockningsmedel och aromämnen.”

Syrningssteget sammanfattades förut med ”slutligen syras med särskilda syrakulturer”, men behandlas nu i ett separat stycke. En komplettering med avseende på syrning av grädden läggs till i form av temperatur- och tidsförhållanden, tillåtna syrakulturer och förbjudna metoder.

Efter syrningen och/eller pastöriseringen kyls grädden. Kyltemperaturen för grädden preciseras i form av en högsta temperatur (högst 21 °C). Ordalydelsen ”cirka 12 °C” kunde inte fungera som målvärde i kontrollsyften. Dessutom varierar aktörernas metoder. Här handlar det om att ta hänsyn till det kunnande som de olika bearbetningsaktörerna besitter när det gäller valet och användningen av mjölksyrakulturer vid framställningen av smöret.

Förbudet mot att använda vasslefett kompletteras med ett förbud mot att använda fryst eller djupfryst grädde.

För att säkra smörets kvalitet måste syrningen ske så snart som möjligt efter skumningen, och senast inom 48 timmar.

| e) | Biologisk mogning av grädden |
| --- | --- |

e)

Biologisk mogning av grädden

Följande mening:

”Efter att ha fått mogna i minst tolv timmar ska den kylas, kärnas och sedan förpackas i enskilda förpackningar för försäljning.”

ersätts med följande:

”Grädden måste genomgå en obligatorisk biologisk mognadsprocess. Den ska pågå i minst 16 timmar vid en temperatur på mellan 7 och 21 °C.”

Detta viktiga moment av smörframställningen behålls och förblir obligatoriskt. Detta gör det möjligt att särskilja produkterna från den industriella produktionen och är avgörande för att uppnå kvaliteten hos ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”.

Mogningstiden för grädden ändras och förlängs från 12 till 16 timmar. Förlängningen är gynnsam eftersom en långsam mogning bidrar till utvecklingen av aromer.

Vid detta steg spelar aktörernas kunnande en viktig roll, som kontrollerar förhållandet mellan tid och temperatur utifrån valet av syrakulturer och målen med produktionen. Den biologiska mogningen gör att syrakulturer och därmed den aromatiska bouqueten utvecklas, och den bidrar också till att förbereda fettkulorna för kärning och därmed till smörets plasticitet. För att detta steg ska lyckas måste grädden genomgå olika temperaturstadier och ska inte hålla en konstant temperatur under hela mogningen. Det är för att ta hänsyn till dessa olika stadier, som hänger samman med smörtillverkarens kunnande och den utrustning som används, som det är nödvändigt att fastställa ett temperaturintervall på mellan 7 och 21 °C. Genom att temperaturen kontrolleras kan smörets plasticitet påverkas.

| f) | Kärning av grädden |
| --- | --- |

f)

Kärning av grädden

Följande stycke läggs till:

”Efter kylning ska smöret kärnas i en smörkärna i trä, i rostfritt stål eller i en smörmaskin.

När smöret kärnas i smörkärna tvättas smörkornen.”

Under denna process bearbetas grädden till smör, då smörkornen bildas och separeras från kärnmjölken. Genom dessa tillägg preciseras vilka material som får användas och den traditionella metod där smörkornen tvättas i smörkärnan kodifieras.

| g) | Ältning av smörkornen |
| --- | --- |

g)

Ältning av smörkornen

Följande stycke läggs till:

”Smörkornen ska ältas i högst 60 minuter i smörkärna och högst 10 minuter i smörmaskin.

Smöret får inte blandas eller svällas.”

Detta moment läggs till för att slutföra smörtillverkningen.

Följande mening:

”Smöret får saltas upp till en gräns på 2 %.”

ersätts med följande:

”Smöret får saltas med upp till 2,5 g fint salt per 100 g smör eller med upp till 3 g per 100 g smör om saltkristaller används.”

Salt tillsätts för att erhålla ett saltat smör och sker i samband med ältningen. Den befintliga bestämmelsen i produktspecifikationen inkluderas därför under denna punkt. Bestämmelsen ändras i syfte att specificera den mängd salt som får tillsättas beroende på om det rör sig om fint salt eller saltkristaller. Den saltmängd som tillsätts vid framställningen av saltat smör ändras och höjs från 2 till 2,5 g per 100 g smör för fint salt och fastställs till 3 g per 100 g smör vid användning av saltkristaller. Målet är att erhålla en salt smak som på ett tydligare sätt skiljer sig från det osaltade smöret. Mängden saltkristaller är större för att ett liknande organoleptiskt resultat ska kunna uppnås, eftersom kristallerna fördelas annorlunda i smöret.

Följande mening:

”Det är förbjudet att tillsätta mjölksyrakulturer under ältningen.”

ersätts med följande:

”Alla förfaranden som syftar till att öka halten fettfri torrsubstans i smöret, bland annat genom tillförsel av mjölksyrakulturer under ältningen, är förbjudna.”

Förbudet mot vissa förfaranden behålls och befästs på nytt.

Följande mening stryks:

”pH-värdet i smör med ursprungsbeteckningen får inte överstiga 6 vid förpackningstillfället.”

Meningen flyttas till beskrivningen.

Följande mening stryks:

”Det ska dessutom reagera negativt på fosfatastestet.”

Fosfatas är ett tecken på pastörisering, och eftersom produktspecifikationen utvidgas till att omfatta produktionen av obehandlat smör tas kravet på att utföra detta test bort.

| h) | Särskilda bestämmelser för smör som är avsett att användas i livsmedel |
| --- | --- |

h)

Särskilda bestämmelser för smör som är avsett att användas i livsmedel

Följande stycke läggs till:

”Endast smör som är avsett att användas i livsmedel får genomgå en kontrollerad kristalliseringsbehandling.

Momentet består av mekanisk behandling och/eller successiv nedkylning med syftet att uppnå en slutlig temperatur som understiger 16 °C.”

Detta syftar till att godkänna kontrollerad kristalliseringsbehandling för smör som är avsett att användas i livsmedel. De metoder som har utvecklats av de lokala smörtillverkarna kodifieras i syfte att förstärka de mekaniska egenskaperna hos ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” och dess lämplighet för att användas i smördeg. Behandlingen påverkar inte smörets smak. De produkter som framställs av bagerier och konditorier gör det möjligt att lyfta fram kvaliteterna hos den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beurre Charentes-Poitou” på ett annat sätt.

Detta steg är frivilligt. Allt smör genomgår inte behandlingen.

| i) | Förpackning |
| --- | --- |

i)

Förpackning

Följande stycke läggs till i produktspecifikationen:

”Smöret ska förpackas i enheter som väger högst 25 kg.

Förpackningsmomentet innebär i första hand att smöret formas och ges den form i vilken det kommer att saluföras. Smöret förpackas också i syfte att skydda det både mot stötar som riskerar att deformera det och mot lukter som skulle kunna förändra dess egenskaper. Smöret ska sedan kylas så att det kristalliseras och dess aromer och konsistens utvecklas.

Det är förbjudet att frysa obehandlat smör.

Endast smör som redan är förpackat och avsett att användas i livsmedel eller att exporteras får frysas inom det geografiska området.

Frysningen ska ske inom högst 30 dagar efter framställningen. Smöret ska frysas efter kristalliseringen eftersom detta bidrar till att bevara de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret.

Smör som fryses ska förvaras vid en temperatur på minst –18 °C i högst 12 månader.

Smör som är avsett att exporteras och som är fryst under transporten ska saluföras tinat till konsumenterna.”

Syftet med dessa bestämmelser är att undvika att de organoleptiska egenskaperna hos ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” ändras.

Vad gäller förpackningen rör det sig om införandet av en befintlig bestämmelse som redan ingår i den nationella texten om beteckningen och som utelämnades när produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen utarbetades.

Vad gäller frysning rör det sig om att reglera användningen av denna konserveringsmetod. Frysningen ändrar inte smörets organoleptiska egenskaper. Det är i själva verket en vanlig metod inom mejeriindustrin som i dag är väl beprövad när det gäller konservering och bevarande av de organoleptiska egenskaperna. Tillägget syftar särskilt till att underlätta den omfattande exporten, där det inte finns något annat alternativ. I dessa fall fryses smöret endast av logistiska skäl och slutkonsumenterna kommer inte att kunna köpa fryst smör i butikerna.

Av samma skäl och för konsekvensens skull läggs följande stycken till i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet:

”Smöret ska förpackas inom det geografiska området i enheter som väger högst 25 kg.

Förpackningsmomentet innebär i första hand att smöret formas och ges den form i vilken det kommer att saluföras. Smöret förpackas också i syfte att skydda det både mot stötar som riskerar att deformera det och mot lukter som skulle kunna förändra dess egenskaper.

Smöret ska sedan kylas så att det kristalliseras och dess aromer och konsistens utvecklas.

Det är förbjudet att frysa obehandlat smör.

Endast smör som redan är förpackat och avsett att användas i livsmedel eller att exporteras får frysas inom det geografiska området.

Frysningen ska ske inom högst 30 dagar efter framställningen. Smöret ska frysas efter kristalliseringen eftersom detta bidrar till att bevara de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret. Genom detta steg, som behärskas av aktörerna i området, bevaras de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret och frysningsförhållandena och frånvaron av oönskade lukter, som smöret är särskilt känsligt för, säkerställs.

Smör som fryses ska förvaras vid en temperatur på minst –18 °C i högst 12 månader.

Smör som är avsett att exporteras och som är fryst under transporten ska saluföras tinat till konsumenterna.”

5.5   Samband

Samband

Avsnittet ”Samband med det geografiska området” i produktspecifikationen har skrivits om i syfte att tydliggöra sambandet mellan ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” och det geografiska området, utan att sambandet i sig ändras.

I avsnittet belyses i synnerhet sambandet mellan egenskaperna hos ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” och mjölkkornas föda, som till stor del består av majs. Dessa traditioner har sin grund i regionens specifika geografiska förutsättningar och dess varma och torra somrar, och innebär att mjölkproduktionen är beroende av att spannmål och foderväxter odlas för att besättningen ska kunna utfodras.

I punkten ”Det geografiska områdets särskilda egenskaper” beskrivs de naturliga faktorerna i det geografiska området samt de mänskliga faktorerna som tillsammans skapar det historiska sammanhanget. Dessutom betonas det särskilda kunnandet och de särskilda metoderna.

Punkten ”Produktens särskilda egenskaper” överensstämmer med produktbeskrivningen.

I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten.

Hela stycket om sambandet i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen tas upp i punkt 5 i det sammanfattande dokumentet.

5.6   Märkning

Märkning

Följande mening i produktspecifikationen:

”Förpackningarna ska vara försedda med ett klistermärke med texten ’Kontrollerad ursprungsbeteckning’, som ska fästas eller återges i enlighet med artikel 5 i dekretet.”

ersätts med följande:

”Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska produktens registrerade namn och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning anges inom samma synfält på etiketten.

Om produkten saluförs med eget varumärke ska produktionsanläggningens kod eller namn anges på förpackningen på ett synligt och läsbart sätt.”

Avsnittet om märkning uppdateras för att beakta utvecklingen av nationell och europeisk lagstiftning.

Följande stycke läggs till i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet:

”Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska produktens registrerade namn och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning anges inom samma synfält på etiketten.

Om produkten saluförs med eget varumärke ska produktionsanläggningens kod eller namn anges på förpackningen på ett synligt och läsbart sätt.”

5.7   Annat

Annat

Behörig myndighet i medlemsstaten

Behörig myndighet i medlemsstaten

Kontaktuppgifterna till Institut national de la qualité et de l’origine (INAO), som är medlemsstatens behöriga myndighet i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012, uppdateras.

Institut national de la qualité et de l’origine

Ansökande grupp

Ansökande grupp

Kontaktuppgifterna till den ansökande gruppen uppdateras och gruppens typ och sammansättning läggs till.

Produkttyp

Hänvisningen till produktklassen ändras för att vara förenlig med bilaga XI till genomförandeförordning (EU) nr 668/2014.

Ändringen görs även i det sammanfattande dokumentet.

Kontrollorgan

Kontrollorgan

Namn och kontaktuppgifter till de officiella kontrollorganen uppdateras. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). En uppgift läggs dessutom till om att certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO: s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Institut national de l’origine et de la qualité

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

Nationella krav

Nationella krav

Ett nytt avsnitt med rubriken ”Nationella krav” läggs till i produktspecifikationen. Det innehåller en tabell med de viktigaste punkter som ska kontrolleras samt referensvärden och bedömningsmetoder beträffande dessa.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”

EU-nr: PDO-FR-0137-AM01 – 3 december 2020

EU-nr: PDO-FR-0137-AM01 – 3 december 2020

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.5. Oljor och fetter (smör, margarin, olja etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” tillverkas av komjölk och har en jämn färg som går från gräddfärgat till ljust gult, en fin och mjölkig doft samt en god smak av färsk grädde och hasselnöt.

Smöret smälter i munnen och kännetecknas av en fast och samtidigt formbar konsistens som gör att det lämpar sig mycket väl för smördeg.

Smöret kan vara osaltat eller saltat.

Smöret har ett pH-värde på högst 6.”

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Mjölkkornas foder kan inte komma uteslutande från det geografiska området. Mjölkkornas proteinbehov kan inte alltid tillgodoses genom odlingsarealen i området. Minst 80 % av besättningens totala årsranson, uttryckt i torrsubstans, ska dock komma från produktionsområdet för mjölken.

För att säkerställa ett nära samband mellan det geografiska området och produkten ska följande råvaror komma från produktionsområdet för mjölken:

| — | Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm. |
| --- | --- |

—

Grovfoder: hela spannmål, gräs, örtväxter, baljväxter, färska eller konserverade i alla former, halm.

| — | Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska. |
| --- | --- |

—

Korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska.

| — | Rötter och knölar. |
| --- | --- |

—

Rötter och knölar.

| — | Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav. |
| --- | --- |

—

Sädeskorn, inklusive majs och biprodukter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från mjölkproduktionsområdet får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Andelen proteinberikade foderprodukter med en total kvävehalt som överstiger 20 % av den totala torrsubstansen och som inte kommer från mjölkproduktionsområdet får inte överstiga 1 200 kg torrsubstans per mjölkko och kalenderår.

Följande är förbjudet vid utfodring av besättningen:

| — | Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser. |
| --- | --- |

—

Urinämne och derivat därav enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.

| — | Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte. |
| --- | --- |

—

Användning av palmolja, jordnötsolja, solrosolja, linfröolja, olivolja och kokosolja i ren form. Oljerester i foder och olja som tillsätts som processhjälpmedel vid framställning av kraftfoder omfattas inte.

| — | Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen. |
| --- | --- |

—

Alla former av kemisk behandling (särskilt med soda och ammoniak) av foder som ges till besättningen.

| — | Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).” |
| --- | --- |

—

Foder som framställts av modifierade produkter (GMO).”

Endast enzymer och bakterieinokulat är tillåtna som tillsatser i fodret.

Ransonen för mjölkkor, uttryckt i torrsubstans, ska, per ko och dag, bestå av

| — | minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och |
| --- | --- |

—

minst 2 kg annat foder än ensilerad majs, och

| — | minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former). |
| --- | --- |

—

minst 50 %, motsvarande minst 7 kg, majs (i alla dess former).

Mängden majs minskas till minst 1,5 kg under betesperioden.

Om den dagliga ransonen innehåller korsblommiga växter (kål och raps, rovor) som ges färska, får andelen uppgå till högst 10 % av torrsubstansen.

Tillskott av följande kompletteringsfoder får uppgå till högst 1 800 kg av torrsubstansen per mjölkko och kalenderår:

| — | Spannmål och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Spannmål och produkter därav.

| — | Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Oljeväxtfrön och trindsäd och produkter därav.

| — | Mineraler och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Mineraler och produkter därav.

| — | Vitaminer. |
| --- | --- |

—

Vitaminer.

| — | Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer. |
| --- | --- |

—

Fermenteringsbiprodukter från mikroorganismer.

Den mjölk som används för framställning av ”Beurre Charentes-Poitou” kommer från det geografiska området såsom det definieras i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen och framställningen av smör ska äga rum inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Smöret ska förpackas inom det geografiska området i enheter som väger högst 25 kg.

Förpackningsmomentet innebär i första hand att smöret formas och ges den form i vilken det kommer att saluföras. Smöret förpackas också i syfte att skydda det både mot stötar som riskerar att deformera det och mot lukter som skulle kunna förändra dess egenskaper.

Smöret ska sedan kylas så att det kristalliseras och dess aromer och konsistens utvecklas.

Det är förbjudet att frysa obehandlat smör.

Endast smör som redan är förpackat och avsett att användas i livsmedel eller att exporteras får frysas inom det geografiska området.

Frysningen ska ske inom högst 30 dagar efter framställningen. Smöret ska frysas efter kristalliseringen eftersom detta bidrar till att bevara de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret. Genom detta steg, som behärskas av aktörerna i området, bevaras de organoleptiska egenskaperna hos det frysta smöret och frysningsförhållandena och frånvaron av oönskade lukter, som smöret är särskilt känsligt för, säkerställs.

Smör som fryses ska förvaras vid en temperatur på minst –18 °C i högst 12 månader.

Smör som är avsett att exporteras och som är fryst under transporten ska saluföras tinat till konsumenterna.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska produktens registrerade namn och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning anges i samma synfält på etiketten.

Om produkten saluförs med eget varumärke ska produktionsanläggningens kod eller namn anges på förpackningen på ett synligt och läsbart sätt.”

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beurre Charentes-Poitou” innefattar följande departement, kantoner och kommuner:

| — | Departementet Charente i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Departementet Charente i dess helhet.

| — | Departementet Charente-Maritime i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Departementet Charente-Maritime i dess helhet.

| — | Departementet Dordogne: kommunerna i kantonerna Périgord Vert Nontronnais (utom kommunerna i Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière och Saint-Saud-Lacoussière) och Ribérac (utom kommunerna Celles, Saint-André-de-Double och Saint-Vincent-de-Connezac) och kommunerna Brantôme en Périgord, endast det område som tillhör den delegerade kommunen Saint-Crépin-de-Richemont, Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers och Servanches. |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: kommunerna i kantonerna Périgord Vert Nontronnais (utom kommunerna i Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière och Saint-Saud-Lacoussière) och Ribérac (utom kommunerna Celles, Saint-André-de-Double och Saint-Vincent-de-Connezac) och kommunerna Brantôme en Périgord, endast det område som tillhör den delegerade kommunen Saint-Crépin-de-Richemont, Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers och Servanches.

| — | Departementet Gironde: kommunerna i kantonen Nord-Gironde (utom kommunerna Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée och Virsac), samt kommunerna Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais och Tizac-de-Lapouyade. |
| --- | --- |

—

Departementet Gironde: kommunerna i kantonen Nord-Gironde (utom kommunerna Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée och Virsac), samt kommunerna Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais och Tizac-de-Lapouyade.

| — | Departementet Indre: kommunerna Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly och Tournon-Saint-Martin. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: kommunerna Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly och Tournon-Saint-Martin.

| — | Departementet Indre-et-Loire: kommunerna i kantonerna Descartes (utom kommunerna Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes och Vou) och Sainte-Maure-de-Touraine (utom kommunerna Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil och Trogues). |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: kommunerna i kantonerna Descartes (utom kommunerna Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes och Vou) och Sainte-Maure-de-Touraine (utom kommunerna Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil och Trogues).

| — | Departementet Loire-Atlantique: kommunerna Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson och Vieillevigne. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: kommunerna Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson och Vieillevigne.

| — | Departementet Maine-et-Loire: kommunerna i kantonerna Cholet, Cholet-2 (utom kommunerna Cernusson, Montilliers och Lys-Haut-Layon, endast det område som tillhör de delegerade kommunerna La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné och Trémont) och Saint-Macaire-en-Mauges (utom kommunerna May-sur-Evre och Sèvremoine, endast det område som tillhör de delegerade kommunerna La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges och Tillières) samt kommunerna Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame och Saint-Macaire-du-Bois. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: kommunerna i kantonerna Cholet, Cholet-2 (utom kommunerna Cernusson, Montilliers och Lys-Haut-Layon, endast det område som tillhör de delegerade kommunerna La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné och Trémont) och Saint-Macaire-en-Mauges (utom kommunerna May-sur-Evre och Sèvremoine, endast det område som tillhör de delegerade kommunerna La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges och Tillières) samt kommunerna Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame och Saint-Macaire-du-Bois.

| — | Departementet Deux-Sèvres i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres i dess helhet.

| — | Departementet Vendée i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Departementet Vendée i dess helhet.

| — | Departementet Vienne i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne i dess helhet.

| — | Departementet Haute-Vienne: kommunerna i kantonerna Châteauponsac (utom kommunerna Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac och Villefavard), Saint-Junien och Val-d’Oire-et-Gartempe och kommunerna La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres och Videix. |
| --- | --- |

—

Departementet Haute-Vienne: kommunerna i kantonerna Châteauponsac (utom kommunerna Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac och Villefavard), Saint-Junien och Val-d’Oire-et-Gartempe och kommunerna La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres och Videix.

Ursprungsbeteckningen ”Beurre Charentes-Poitou” får endast användas för smör som har framställts, förpackats och eventuellt frysts i anläggningar i departementen Charente, Charente Maritime, Deux-Sèvres, Vendée och Vienne.

Denna ursprungsbeteckning kan ersättas med beteckningen ”Beurre des Charentes” för smör som har framställts, förpackats och eventuellt frysts i departementen Charente eller Charente-Maritime, eller med beteckningen ”Beurre des Deux-Sèvres” för smör som har framställts, förpackats och eventuellt frysts i departementet Deux-Sèvres.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” kännetecknas av den fasta och samtidigt formbara konsistens som utmärker detta smör jämfört med andra smör på marknaden, och som historiskt har varit uppskattat och eftertraktat bland bagare och konditorer för att användas i smördeg.

Den fasta och samtidigt formbara konsistensen, och mer specifikt fetthalten, har ett direkt samband med mjölkkornas föda, som till stor del består av majs. I denna region är somrarna varma och torra och mjölkproduktionen bygger till stor del på spannmål och foderväxter som odlas för utfodringen av besättningen. Det geografiska området utgör en historisk övergångsregion mellan Parisbäckenet och Aquitainebäckenet å ena sidan och mellan Centralmassivet och Armorikanska massivet å andra sidan. Geografer beskriver det ofta som en topografisk, geologisk och klimatmässig brytpunkt. Höjdskillnaderna är inte särskilt kraftiga. Landskapet består främst av vidsträckta och böljande slätter och lågplatåer, sänkor och generellt sett breda dalar där de djupaste delarna har fyllts igen med alluviala avlagringar och där sluttningarna inte är särskilt branta.

Precis vid kusten är klimatet ett verkligt kustklimat, men i inlandet övergår det snabbt till ett omväxlande kustklimat, med risk för ihållande torka under sommarmånaderna.

Efter den vinluskris som ödelade vinodlingarna i slutet av 1800-talet blev detta en region med blandad vegetabilieproduktion och djuruppfödning, med gynnsamma klimatförhållanden för majs. Här är majsodlingarna bland de äldsta i Frankrike. Majsen odlas för att användas som foder och blev snabbt en av de viktigaste komponenterna i mjölkkornas föda. Precis som förr kontrolleras djuren mycket noga av människorna och tillbringar större delen av sin tid i stallet där de utfordras.

Grundandet av det första mejerikooperativet i närheten av Surgères (Charente-Maritime) 1888 blev startpunkten för den specialiserade smörtillverkningen, som höjde värdet på mjölkproduktionen i regionen. Då var det endast obehandlat smör som producerades. Mycket snart, i början av 1900-talet, infördes pastörisering av hygieniska skäl för framställningen av alla slags mejeriprodukter, särskilt för smör. Tack vare pastöriseringen kunde smöret bevaras på ett bättre sätt och fick stor spridning och ett erkännande utanför ursprungsområdet. Produktionen av obehandlat smör har dock fortsatt till i dag.

Smörtillverkarnas kunnande grundar sig fortfarande på den biologiska mogningen av grädden. Detta steg gör det möjligt att särskilja detta smör från den industriella produktionen och är avgörande för smörets aromatiska kvalitet. Kunnandet bygger framför allt på valet av syrakulturer som lämpar sig särskilt väl för fetthalten hos den mjölk som kommer från det geografiska området. På senare tid har man dessutom utvecklat en kontrollerad kristalliseringsbehandling för smör som särskilt är avsett för bakverk, vilket förstärker smörets naturliga plasticitet.

I marknadsföringssyfte salufördes smöret till en början under namnet ”Beurre Charentes-Poitou” och sedan, när branschen strukturerades och kooperativen bildades, även under namnen ”Beurre des Charentes” och ”Beurre des Deux-Sèvres”.

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” kännetecknas av sin enhetliga färg och konsistens samt sina aromer. Smöret har en jämn färg som går från gräddfärgat till ljust gult och smälter i munnen. Det kännetecknas av sin fasta och samtidigt formbara konsistens som utmärker detta smör bland andra smör på marknaden.

”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” kännetecknas även av sina aromatiska egenskaper, särskilt av smaken av hasselnöt och färsk grädde.

Den foderranson som mjölkkorna får ger en mjölk med hög fetthalt som därför lämpar sig särskilt väl för bearbetning till smör. Den betydande andel majs som ingår i mjölkkornas ranson under hela året är en av de avgörande faktorer som påverkar mjölkens egenskaper. Den fasta och samtidigt formbara konsistensen har ett direkt samband med födan. Tack vare andelen majs i mjölkkornas foder har mjölken en stabil fetthalt och de mättade fettsyrorna, som gör smöret formbart, förstärks på ett naturligt sätt.

Det reglerade födosystemet skapar dessutom foderstabilitet under hela året, oavsett var gården ligger i det geografiska området. Denna foderstabilitet återspeglas i de enhetliga egenskaperna hos ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres”, något som är uppskattat och eftertraktat bland användarna av produkten, särskilt bland bagare och konditorer. Möjligheten till kontrollerad kristalliseringsbehandling har inneburit att det har blivit ännu smidigare att använda ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” i smördeg och bakverk.

Smörets sammansättning uppvisar också rikligt med laktoner, aromatiska molekyler som är förknippade med fruktiga toner. Den rika aromen är resultatet av att grädden får genomgå en särskilt lång biologisk mogning, som är ett avgörande steg för smörets aromatiska kvalitet och som gör att ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” särskiljer sig från den industriella produktionen. Det mycket breda spektrum av föreningar som mognadsprocessen ger upphov till ger ”Beurre Charentes-Poitou”/”Beurre des Charentes”/”Beurre des Deux-Sèvres” en karaktäristisk aromatisk bouquet och en smak av hasselnöt och färsk grädde.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---