# Europeiska unionens C 184/5 ma

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 184 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången5 maj 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 184

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången5 maj 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 18–21 oktober 2021
  De texter som antogs den 19 och 21 oktober 2021 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2019 har offentliggjorts i EUT L 47, 25.2.2022 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 18–21 oktober 2021
  De texter som antogs den 19 och 21 oktober 2021 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2019 har offentliggjorts i EUT L 47, 25.2.2022 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

De texter som antogs den 19 och 21 oktober 2021 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2019 har offentliggjorts i EUT L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 20 oktober 2021 |
| 2022/C 184/01 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2021 (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 med rekommendationer till kommissionen om skydd av arbetstagare mot asbest (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om Europas medier i det digitala decenniet: en handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 över effektiviteten i medlemsstaternas användning av medlen från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Torsdagen, 21 oktober 2021 |
| 2022/C 184/07 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten: konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om situationen i Tunisien (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen, 21 oktober 2021 |
| 2022/C 184/14 | Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 20 oktober 2021

2022/C 184/01

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2021 (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 med rekommendationer till kommissionen om skydd av arbetstagare mot asbest (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om Europas medier i det digitala decenniet: en handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 över effektiviteten i medlemsstaternas användning av medlen från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (2020/2261(INI))

88

Torsdagen, 21 oktober 2021

2022/C 184/07

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten: konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om situationen i Tunisien (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (2021/2923(RSP))

163

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 21 oktober 2021

2022/C 184/14

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 19 oktober 2021 |
| 2022/C 184/15 | Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 till den allmänna budgeten 2021: Uppdatering av inkomstsidan efter ikraftträdandet, den 1 juni 2021, av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel, den reviderade prognosen för egna medel och andra inkomster (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Kreditförvaltare och kreditförvärvare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditförvaltare och kreditförvärvare och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU | 178 |
| | Torsdagen, 21 oktober 2021 |
| 2022/C 184/17 | Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Ansvarsförsäkring för motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv 2009/103/EG om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet | 192 |
| 2022/C 184/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 19 oktober 2021

2022/C 184/15

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 till den allmänna budgeten 2021: Uppdatering av inkomstsidan efter ikraftträdandet, den 1 juni 2021, av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel, den reviderade prognosen för egna medel och andra inkomster (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Kreditförvaltare och kreditförvärvare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditförvaltare och kreditförvärvare och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU

178

Torsdagen, 21 oktober 2021

2022/C 184/17

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Ansvarsförsäkring för motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv 2009/103/EG om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet

192

2022/C 184/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 18–21 oktober 2021

De texter som antogs den 19 och 21 oktober 2021 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2019 har offentliggjorts i EUT L 47, 25.2.2022.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 20 oktober 2021

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Jord till bord-strategin

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 11, 13, 39, 168.1, 169.1, 191, 192.1 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 11, 13, 39, 168.1, 169.1, 191, 192.1 och 349,

| — | med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2004,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 av den 20 juni 2019 om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 av den 20 juni 2019 om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (8) och rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (8) och rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (10), rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (11), rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (12), rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (13), rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (14), rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (15), rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (16), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (10), rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (11), rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (12), rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (13), rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (14), rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (15), rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (16), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (18),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381)

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om EU-initiativet om pollinatörer (20) och sin resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om EU-initiativet om pollinatörer (20) och sin resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (22),

| — | resolution av den 13 mars 2019 om ett Europa som skyddar: Ren luft för alla (23), |
| --- | --- |

—

resolution av den 13 mars 2019 om ett Europa som skyddar: Ren luft för alla (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 maj 2017 om initiativet om resurseffektivitet: mindre matsvinn, större livsmedelssäkerhet (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 maj 2017 om initiativet om resurseffektivitet: mindre matsvinn, större livsmedelssäkerhet (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (27) och sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (27) och sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om tekniska lösningar för ett hållbart jordbruk i EU (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om tekniska lösningar för ett hållbart jordbruk i EU (29),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om ursprungslandsmärkning av kött i bearbetade livsmedel (31) och sin resolution av den 12 maj 2016 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om ursprungslandsmärkning av kött i bearbetade livsmedel (31) och sin resolution av den 12 maj 2016 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (32),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 15/2020 av den 9 juli 2020Skydd av vilda pollinatörer i EU: kommissionens initiativ har inte burit frukt, nr 13/2020 av den 5 juni 2020Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen, nr 05/2020 av den 5 februari 2020Hållbar användning av växtskyddsmedel: begränsade framsteg med att mäta och minska risker, nr 02/2019 av den 15 januari 2019Kemiska faror i våra livsmedel: EU:s politik för livsmedelssäkerhet skyddar oss, men står inför utmaningar, nr 31/2018 av den 14 november 2018Djurs välbefinnande i EU: att minska klyftan mellan ambitiösa mål och praktiskt genomförande, nr 34/2016 av den 17 januari 2017Att bekämpa matsvinn: en möjlighet för EU att öka resurseffektiviteten i livsmedelskedjan och nr 21/2019 av den 19 november 2019Bekämpa antimikrobiell resistens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 15/2020 av den 9 juli 2020Skydd av vilda pollinatörer i EU: kommissionens initiativ har inte burit frukt, nr 13/2020 av den 5 juni 2020Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen, nr 05/2020 av den 5 februari 2020Hållbar användning av växtskyddsmedel: begränsade framsteg med att mäta och minska risker, nr 02/2019 av den 15 januari 2019Kemiska faror i våra livsmedel: EU:s politik för livsmedelssäkerhet skyddar oss, men står inför utmaningar, nr 31/2018 av den 14 november 2018Djurs välbefinnande i EU: att minska klyftan mellan ambitiösa mål och praktiskt genomförande, nr 34/2016 av den 17 januari 2017Att bekämpa matsvinn: en möjlighet för EU att öka resurseffektiviteten i livsmedelskedjan och nr 21/2019 av den 19 november 2019Bekämpa antimikrobiell resistens,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 11 maj 2020Europas miljö – tillstånd och utblick 2020, Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 11 maj 2020Europas miljö – tillstånd och utblick 2020, Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande om från jord till bord-strategin från december 2020 Från jord till bord – den lokala och regionala dimensionen (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande om från jord till bord-strategin från december 2020 Från jord till bord – den lokala och regionala dimensionen (NAT-VII/005),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9–0271/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9–0271/2021), och av följande skäl:

| A. | Kommissionens meddelande om en strategi från jord till bord tar ett helhetsgrepp på det europeiska livsmedelssystemet, där jordbruket, som leverantör av livsmedel, står i centrum, samtidigt som sammanlänkningen av alla aktörer i hela leveranskedjan och deras gemensamma ansvar för att uppnå strategins mål erkänns liksom jordbrukarnas viktiga roll för att leverera kollektiva nyttigheter och för att bekämpa klimatförändringarna. Strategin måste dock gå ett steg längre och beakta konsumenternas roll, rättigheter och ansvar och jordbrukarnas långsiktiga ekonomiska lönsamhet. Strategin får stora konsekvenser för annan produktion än livsmedelsproduktion inom jordbruket, något som till fullo måste beaktas. |
| --- | --- |

A.

Kommissionens meddelande om en strategi från jord till bord tar ett helhetsgrepp på det europeiska livsmedelssystemet, där jordbruket, som leverantör av livsmedel, står i centrum, samtidigt som sammanlänkningen av alla aktörer i hela leveranskedjan och deras gemensamma ansvar för att uppnå strategins mål erkänns liksom jordbrukarnas viktiga roll för att leverera kollektiva nyttigheter och för att bekämpa klimatförändringarna. Strategin måste dock gå ett steg längre och beakta konsumenternas roll, rättigheter och ansvar och jordbrukarnas långsiktiga ekonomiska lönsamhet. Strategin får stora konsekvenser för annan produktion än livsmedelsproduktion inom jordbruket, något som till fullo måste beaktas.

| B. | Det gemensamma forskningscentrumets nyligen offentliggjorda rapport Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy (modellering av miljö- och klimatambitioner i jordbrukssektorn med Capri-modellen: potentiella effekter av utvalda mål i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald inom ramen för klimatmålen för 2030 och den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020) drar, liksom andra nyligen genomförda studier, slutsatsen att genomförandet av strategins mål avsevärt skulle påverka jordbruksproduktionen i EU. Dessa studier understryker behovet av robusta, vetenskapliga förhandsbedömningar som omfattar hållbarhet ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv och behovet av att beakta kumulativa effekter, möjliga kompromisser, tillgängliga medel för att uppnå målen och olika jordbruksmodeller i medlemsstaterna som en del av alla lagstiftningsförslag inom ramen för från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

B.

Det gemensamma forskningscentrumets nyligen offentliggjorda rapport Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy (modellering av miljö- och klimatambitioner i jordbrukssektorn med Capri-modellen: potentiella effekter av utvalda mål i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald inom ramen för klimatmålen för 2030 och den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020) drar, liksom andra nyligen genomförda studier, slutsatsen att genomförandet av strategins mål avsevärt skulle påverka jordbruksproduktionen i EU. Dessa studier understryker behovet av robusta, vetenskapliga förhandsbedömningar som omfattar hållbarhet ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv och behovet av att beakta kumulativa effekter, möjliga kompromisser, tillgängliga medel för att uppnå målen och olika jordbruksmodeller i medlemsstaterna som en del av alla lagstiftningsförslag inom ramen för från jord till bord-strategin.

| C. | Europas livsmedelssystem bör garantera en tryggad livsmedels- och näringsförsörjning av hög kvalitet på ett sätt som bidrar till socialt välbefinnande och folkhälsa, upprätthåller och återställer ekosystemens hälsa, respekterar planetens begränsningar och säkerställer djurhälsan och djurskyddet. För närvarande är hela livsmedelssystemet ansvarigt för en rad olika faktorer som påverkar människors och djurs hälsa och välbefinnande liksom miljön, klimatet och den biologiska mångfalden, inbegripet avskogning och ekosystemförstörelse utanför EU. Vårt sätt att producera och konsumera livsmedel, drycker och andra jordbruksprodukter måste anpassas för att vara förenligt med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk och EU:s politik och åtaganden, liksom rent allmänt för att uppnå en sammanhängande balans mellan de tre hållbarhetspelarna, däribland miljö, klimat, biologisk mångfald, folkhälsa, ekonomin och livsmedel till överkomliga priser, djurskydd, ekonomisk hållbarhet för jordbrukare, fiskare och andra aktörer i livsmedelskedjan och i landsbygds- och kustområden samt sociala aspekter såsom arbets- och anställningsvillkor och hälso- och säkerhetsstandarder. Andra viktiga faktorer som forskning och innovation, handelspolitik och avfallspolitik måste beaktas. |
| --- | --- |

C.

Europas livsmedelssystem bör garantera en tryggad livsmedels- och näringsförsörjning av hög kvalitet på ett sätt som bidrar till socialt välbefinnande och folkhälsa, upprätthåller och återställer ekosystemens hälsa, respekterar planetens begränsningar och säkerställer djurhälsan och djurskyddet. För närvarande är hela livsmedelssystemet ansvarigt för en rad olika faktorer som påverkar människors och djurs hälsa och välbefinnande liksom miljön, klimatet och den biologiska mångfalden, inbegripet avskogning och ekosystemförstörelse utanför EU. Vårt sätt att producera och konsumera livsmedel, drycker och andra jordbruksprodukter måste anpassas för att vara förenligt med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk och EU:s politik och åtaganden, liksom rent allmänt för att uppnå en sammanhängande balans mellan de tre hållbarhetspelarna, däribland miljö, klimat, biologisk mångfald, folkhälsa, ekonomin och livsmedel till överkomliga priser, djurskydd, ekonomisk hållbarhet för jordbrukare, fiskare och andra aktörer i livsmedelskedjan och i landsbygds- och kustområden samt sociala aspekter såsom arbets- och anställningsvillkor och hälso- och säkerhetsstandarder. Andra viktiga faktorer som forskning och innovation, handelspolitik och avfallspolitik måste beaktas.

| D. | Det är nödvändigt att säkerställa konsekvens och samstämdhet mellan de åtgärder som planeras i från jord till bord-strategin och den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s handelspolitik, EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, EU:s skogsstrategi, EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin, handlingsplanen för bioekonomi, EU:s klimatlagstiftning och andra relevanta politikområden och strategier på EU-nivå. Det bör betonas att alla importerade livsmedel måste iaktta samma standarder för hållbarhet och säkerhet för jordbruksbaserade livsmedel som de som är tillämpliga i EU. |
| --- | --- |

D.

Det är nödvändigt att säkerställa konsekvens och samstämdhet mellan de åtgärder som planeras i från jord till bord-strategin och den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s handelspolitik, EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, EU:s skogsstrategi, EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin, handlingsplanen för bioekonomi, EU:s klimatlagstiftning och andra relevanta politikområden och strategier på EU-nivå. Det bör betonas att alla importerade livsmedel måste iaktta samma standarder för hållbarhet och säkerhet för jordbruksbaserade livsmedel som de som är tillämpliga i EU.

| E. | Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) uppskattar att 90 % av marken beräknas ha förändrats betydligt till 2050 och att 75 % av marken redan har förändrats betydligt. 85 % av våtmarksområdena har redan försvunnit (33). Biologisk mångfald är avgörande för livsmedelstryggheten, människors välbefinnande och utvecklingen i världen. Förlust av biologisk mångfald äventyrar jordbruksproduktionen, livsmedelssystemen och en tryggad näringsförsörjning såväl i EU som på global nivå. De globala sociala och ekonomiska kostnaderna för markförstöring beräknas uppgå till 5,5–10,5 biljoner euro per år (34). |
| --- | --- |

E.

Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) uppskattar att 90 % av marken beräknas ha förändrats betydligt till 2050 och att 75 % av marken redan har förändrats betydligt. 85 % av våtmarksområdena har redan försvunnit (33). Biologisk mångfald är avgörande för livsmedelstryggheten, människors välbefinnande och utvecklingen i världen. Förlust av biologisk mångfald äventyrar jordbruksproduktionen, livsmedelssystemen och en tryggad näringsförsörjning såväl i EU som på global nivå. De globala sociala och ekonomiska kostnaderna för markförstöring beräknas uppgå till 5,5–10,5 biljoner euro per år (34).

| F. | Omkring 80 % av den globala avskogningen orsakas av att en allt större andel mark utnyttjas för jordbruksändamål (35). EU:s efterfrågan på produkter såsom palmolja, kött, soja, kakao, majs, timmer och gummi, även i form av bearbetade produkter eller tjänster, driver i stor utsträckning på avskogning, skog- och markförsämring, ekosystemförstörelse och därtill kopplade människorättskränkningar i länder utanför EU och svarar för omkring 10 % av den totala andel av avskogningen som kan hänföras till den totala slutliga konsumtionen (36). Ett ohållbart fiske får oerhört negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

F.

Omkring 80 % av den globala avskogningen orsakas av att en allt större andel mark utnyttjas för jordbruksändamål (35). EU:s efterfrågan på produkter såsom palmolja, kött, soja, kakao, majs, timmer och gummi, även i form av bearbetade produkter eller tjänster, driver i stor utsträckning på avskogning, skog- och markförsämring, ekosystemförstörelse och därtill kopplade människorättskränkningar i länder utanför EU och svarar för omkring 10 % av den totala andel av avskogningen som kan hänföras till den totala slutliga konsumtionen (36). Ett ohållbart fiske får oerhört negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden.

| G. | Kulturformade livsmiljöer som är beroende av jordbruket, såsom gräsmarker, är särskilt hotade och deras bevarandestatus är betydligt sämre än vad som är fallet för andra livsmiljötyper som inte är beroende av jordbruket. 45 % av de jordbruksberoende livsmiljöerna bedöms ha en dålig bevarandestatus, jämfört med 31 % för andra livsmiljöer |
| --- | --- |

G.

Kulturformade livsmiljöer som är beroende av jordbruket, såsom gräsmarker, är särskilt hotade och deras bevarandestatus är betydligt sämre än vad som är fallet för andra livsmiljötyper som inte är beroende av jordbruket. 45 % av de jordbruksberoende livsmiljöerna bedöms ha en dålig bevarandestatus, jämfört med 31 % för andra livsmiljöer

| H. | Oförsiktig användning av växtskyddsmedel är en stor källa till mark-, vatten- och luftföroreningar och inverkar negativt på människors och djurs hälsa och på växtskyddet. Det är därför nödvändigt att öka insatserna för att avsevärt minska beroendet av, risken med och användningen av skadliga växtskyddsmedel, samt användningen av gödselmedel och antibiotika. Hållbara jordbruksmetoder, såsom ett sunt genomförande av IPM, skogsjordbruk, agroekologi, ekologiskt jordbruk och precisionsjordbruksteknik, kan vara en del av lösningen för att minska växtskyddsmedelsanvändningen i EU och i världen och bör uppmuntras. Vetenskaplig forskning (37) antyder att användningen av växtskyddsmedel kan minskas avsevärt utan att det inverkar negativt på lönsamheten och produktiviteten, särskilt om minskningen åtföljs av en ökad tillgång på hållbara alternativ. |
| --- | --- |

H.

Oförsiktig användning av växtskyddsmedel är en stor källa till mark-, vatten- och luftföroreningar och inverkar negativt på människors och djurs hälsa och på växtskyddet. Det är därför nödvändigt att öka insatserna för att avsevärt minska beroendet av, risken med och användningen av skadliga växtskyddsmedel, samt användningen av gödselmedel och antibiotika. Hållbara jordbruksmetoder, såsom ett sunt genomförande av IPM, skogsjordbruk, agroekologi, ekologiskt jordbruk och precisionsjordbruksteknik, kan vara en del av lösningen för att minska växtskyddsmedelsanvändningen i EU och i världen och bör uppmuntras. Vetenskaplig forskning (37) antyder att användningen av växtskyddsmedel kan minskas avsevärt utan att det inverkar negativt på lönsamheten och produktiviteten, särskilt om minskningen åtföljs av en ökad tillgång på hållbara alternativ.

| I. | Under 2018 godkände EU:s medlemsstater export av mer än 81 000 ton växtskyddsmedel som innehåller ämnen som är förbjudna i Europa (38). Dessa farliga växtskyddsmedel kan utgöra ännu större risker i destinationslandet, eftersom villkoren för användning (t.ex. skyddsutrustning, flygbesprutning) inte alltid är lika stränga som i EU. Dessa förbjudna växtskyddsmedel kan finna sin väg tillbaka till EU:s marknad i form av rester i importerade livsmedel. Övervakningsprogram har påvisat att rester av flera växtskyddsmedel som är förbjudna i EU har upptäckts i livsmedel som säljs på EU-marknaden, och i 4,5 % av fallen till och med på en nivå som var högre än det gränsvärde för högsta tillåtna resthalter (MRL-värde) som fastställts för dessa ämnen för att säkerställa konsumenternas säkerhet (39). |
| --- | --- |

I.

Under 2018 godkände EU:s medlemsstater export av mer än 81 000 ton växtskyddsmedel som innehåller ämnen som är förbjudna i Europa (38). Dessa farliga växtskyddsmedel kan utgöra ännu större risker i destinationslandet, eftersom villkoren för användning (t.ex. skyddsutrustning, flygbesprutning) inte alltid är lika stränga som i EU. Dessa förbjudna växtskyddsmedel kan finna sin väg tillbaka till EU:s marknad i form av rester i importerade livsmedel. Övervakningsprogram har påvisat att rester av flera växtskyddsmedel som är förbjudna i EU har upptäckts i livsmedel som säljs på EU-marknaden, och i 4,5 % av fallen till och med på en nivå som var högre än det gränsvärde för högsta tillåtna resthalter (MRL-värde) som fastställts för dessa ämnen för att säkerställa konsumenternas säkerhet (39).

| J. | Övervikt och fetma ökar i snabb takt i EU (40), och varannan vuxen är antingen överviktig eller fet (41). Orsakerna till övervikt och fetma är mångfacetterade, men dålig kost och ett olämpligt näringsintag är några av de viktigaste faktorer som leder till hög förekomst av övervikt och fetma. |
| --- | --- |

J.

Övervikt och fetma ökar i snabb takt i EU (40), och varannan vuxen är antingen överviktig eller fet (41). Orsakerna till övervikt och fetma är mångfacetterade, men dålig kost och ett olämpligt näringsintag är några av de viktigaste faktorer som leder till hög förekomst av övervikt och fetma.

| K. | Enligt uppskattningar berodde över 950 000 dödsfall (ett av fem) och över 16 miljoner förlorade friska levnadsår, främst till följd av hjärt- och kärlsjukdomar och cancer, på osunda kostvanor i EU under 2017 (42). Exponering för hormonstörande kemikalier via livsmedel och livsmedelsförpackningar är också ett tilltagande hot mot folkhälsan (43). |
| --- | --- |

K.

Enligt uppskattningar berodde över 950 000 dödsfall (ett av fem) och över 16 miljoner förlorade friska levnadsår, främst till följd av hjärt- och kärlsjukdomar och cancer, på osunda kostvanor i EU under 2017 (42). Exponering för hormonstörande kemikalier via livsmedel och livsmedelsförpackningar är också ett tilltagande hot mot folkhälsan (43).

| L. | Omkring hälften av de zoonotiska sjukdomar som har förekommit hos människan sedan 1940 har orsakats av förändrad markanvändning (44). Djurhälsa är en viktig faktor för hållbara livsmedelssystem och effekter på djurhälsan får direkta följder för livsmedelssystemets hållbarhet. |
| --- | --- |

L.

Omkring hälften av de zoonotiska sjukdomar som har förekommit hos människan sedan 1940 har orsakats av förändrad markanvändning (44). Djurhälsa är en viktig faktor för hållbara livsmedelssystem och effekter på djurhälsan får direkta följder för livsmedelssystemets hållbarhet.

| M. | Varje år genereras det uppskattningsvis 88 miljoner ton matsvinn i EU, och kostnaderna för detta beräknas uppgå till 143 miljarder euro (45). Matsvinnet har en enorm miljöpåverkan, och det står för omkring 6 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser (46). De som bidrar mest till matsvinnet i EU är hushållen (53 %) och bearbetningsindustrin (19 %) (47). 10 % av matsvinnet i EU är kopplat till datummärkning och till att konsumenterna inte förstår hur de ska tolka och använda datummärkningssystemet (48). |
| --- | --- |

M.

Varje år genereras det uppskattningsvis 88 miljoner ton matsvinn i EU, och kostnaderna för detta beräknas uppgå till 143 miljarder euro (45). Matsvinnet har en enorm miljöpåverkan, och det står för omkring 6 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser (46). De som bidrar mest till matsvinnet i EU är hushållen (53 %) och bearbetningsindustrin (19 %) (47). 10 % av matsvinnet i EU är kopplat till datummärkning och till att konsumenterna inte förstår hur de ska tolka och använda datummärkningssystemet (48).

| N. | Mängden antibiotika som såldes till europeiska lantbruk med inriktning på djurhållning sjönk med 18,5 % mellan 2011 och 2016 (49), vilket ledde till en minskning av antibiotikaförekomsten i jordbruket med 35 % under perioden 2011–2018, samtidigt som förbrukningen av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur i de flesta medlemsstater är lägre eller mycket lägre än bland människor (50). Skillnaderna är dock stora mellan medlemsstaterna, och förbrukningen av vissa antimikrobiella medel är fortfarande för hög (51). Antimikrobiell resistens utgör ett stort mot människors hälsa. Genom att man minskar och minimerar användningen av antibiotika i djurhållningen bidrar man till att uppkomsten och spridningen av resistensen går långsammare. |
| --- | --- |

N.

Mängden antibiotika som såldes till europeiska lantbruk med inriktning på djurhållning sjönk med 18,5 % mellan 2011 och 2016 (49), vilket ledde till en minskning av antibiotikaförekomsten i jordbruket med 35 % under perioden 2011–2018, samtidigt som förbrukningen av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur i de flesta medlemsstater är lägre eller mycket lägre än bland människor (50). Skillnaderna är dock stora mellan medlemsstaterna, och förbrukningen av vissa antimikrobiella medel är fortfarande för hög (51). Antimikrobiell resistens utgör ett stort mot människors hälsa. Genom att man minskar och minimerar användningen av antibiotika i djurhållningen bidrar man till att uppkomsten och spridningen av resistensen går långsammare.

| O. | Redan 2018 offentliggjorde den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) sin särskilda rapport om effekterna av global uppvärmning på 1,5 oC, där det uppgavs att det för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC skulle krävas snabba, långtgående och tidigare oöverträffade förändringar i alla delar av samhället. Klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald utgör tilltagande hot mot livsmedelstryggheten och försörjningsmöjligheterna, med återkommande torka, översvämningar, skogsbränder och nya skadedjur. Livsmedelssystemen är ansvariga för 29 % av de världsomfattande utsläppen av växthusgaser, och har en djupgående inverkan på klimatet, den biologiska mångfalden, vatten, luft, mark och kolsänkor. EU:s jordbrukssektor producerar ca 10 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser, men variationerna är stora mellan medlemsstaterna, där jordbruket står för mellan 3 % och 33 % av de nationella utsläppen av växthusgaser (52). |
| --- | --- |

O.

Redan 2018 offentliggjorde den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) sin särskilda rapport om effekterna av global uppvärmning på 1,5 oC, där det uppgavs att det för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC skulle krävas snabba, långtgående och tidigare oöverträffade förändringar i alla delar av samhället. Klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald utgör tilltagande hot mot livsmedelstryggheten och försörjningsmöjligheterna, med återkommande torka, översvämningar, skogsbränder och nya skadedjur. Livsmedelssystemen är ansvariga för 29 % av de världsomfattande utsläppen av växthusgaser, och har en djupgående inverkan på klimatet, den biologiska mångfalden, vatten, luft, mark och kolsänkor. EU:s jordbrukssektor producerar ca 10 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser, men variationerna är stora mellan medlemsstaterna, där jordbruket står för mellan 3 % och 33 % av de nationella utsläppen av växthusgaser (52).

| P. | Utsläppen av växthusgaser från EUs jordbruk har minskat med omkring 20 % sedan 1990. Minskningen av utsläppen av växthusgaser från jordbruket har gått avsevärt långsammare sedan 2012, och vissa år har det i stället skett en ökning (53). Jordbruket kan aktivt bidra till koldioxidbindningen genom att man ökar de naturliga kolsänkorna genom att utnyttja natur- och ekosystembaserade lösningar, såsom omfattande växelbruk, odling av mellangrödor, permakultur, skogsjordbruk, skogsskötsel, agroekologi och återställande av ekosystem, och särskilt återställande och bevarande av torvmarker som ett sätt att öka de naturliga kolsänkorna och koldioxidbindningen. |
| --- | --- |

P.

Utsläppen av växthusgaser från EUs jordbruk har minskat med omkring 20 % sedan 1990. Minskningen av utsläppen av växthusgaser från jordbruket har gått avsevärt långsammare sedan 2012, och vissa år har det i stället skett en ökning (53). Jordbruket kan aktivt bidra till koldioxidbindningen genom att man ökar de naturliga kolsänkorna genom att utnyttja natur- och ekosystembaserade lösningar, såsom omfattande växelbruk, odling av mellangrödor, permakultur, skogsjordbruk, skogsskötsel, agroekologi och återställande av ekosystem, och särskilt återställande och bevarande av torvmarker som ett sätt att öka de naturliga kolsänkorna och koldioxidbindningen.

| Q. | Jordbruket är den tredje största källan till primära utsläpp av PM10 i EU, något som Europeiska miljöbyrån betonar. Utsläpp av ammoniak (NH3) från jordbruket bidrar till de episoder med höga PM-koncentrationer som inträffar runtom i Europa varje vår, och även till negativa konsekvenser för hälsan på både kort och lång sikt. |
| --- | --- |

Q.

Jordbruket är den tredje största källan till primära utsläpp av PM10 i EU, något som Europeiska miljöbyrån betonar. Utsläpp av ammoniak (NH3) från jordbruket bidrar till de episoder med höga PM-koncentrationer som inträffar runtom i Europa varje vår, och även till negativa konsekvenser för hälsan på både kort och lång sikt.

| R. | EU förbrukar sju gånger mer kväve och tre gånger mer fosfor än vad som kan anses vara hållbart och rimligt inom ramen för planetens gränser (54). |
| --- | --- |

R.

EU förbrukar sju gånger mer kväve och tre gånger mer fosfor än vad som kan anses vara hållbart och rimligt inom ramen för planetens gränser (54).

| S. | Det behövs utökad livscykelinformation, tillsammans med bättre spårning och övervakning av information om leveranskedjan, för att mäta de framsteg som görs för att minska det europeiska livsmedelssystemets miljöpåverkan. |
| --- | --- |

S.

Det behövs utökad livscykelinformation, tillsammans med bättre spårning och övervakning av information om leveranskedjan, för att mäta de framsteg som görs för att minska det europeiska livsmedelssystemets miljöpåverkan.

| T. | Den europeiska modellen med en multifunktionell jordbruksbaserad livsmedelssektor, som består av olika jordbruksmodeller och vars centrala drivfaktor är familjejordbruken, är en viktig del av EU:s ekonomi och samhälle och måste säkerställa en konkurrenskraftig och mångsidig livsmedelsproduktion av hög kvalitet, livsmedelstrygghet, lokala leveranskedjor, god jordbrukspraxis, skydd av mark- och vattenresurser, höga miljö- och djurskyddsstandarder och livskraftiga landsbygdsområden i hela EU. En på lämpligt sätt understödd jordbrukspolitik kommer att främja övergången till mer lokalt förankrade leveranskedjor och mer hållbara jordbruksmetoder och kommer att leda till högre miljö- och djurskyddsstandarder. |
| --- | --- |

T.

Den europeiska modellen med en multifunktionell jordbruksbaserad livsmedelssektor, som består av olika jordbruksmodeller och vars centrala drivfaktor är familjejordbruken, är en viktig del av EU:s ekonomi och samhälle och måste säkerställa en konkurrenskraftig och mångsidig livsmedelsproduktion av hög kvalitet, livsmedelstrygghet, lokala leveranskedjor, god jordbrukspraxis, skydd av mark- och vattenresurser, höga miljö- och djurskyddsstandarder och livskraftiga landsbygdsområden i hela EU. En på lämpligt sätt understödd jordbrukspolitik kommer att främja övergången till mer lokalt förankrade leveranskedjor och mer hållbara jordbruksmetoder och kommer att leda till högre miljö- och djurskyddsstandarder.

| U. | Det är viktigt att betona den centrala roll som mikroföretagen och de små och medelstora företagen i EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor spelar för att på alla nivåer i livsmedelskedjan, från bearbetning till detaljhandel, uppnå strategins mål. |
| --- | --- |

U.

Det är viktigt att betona den centrala roll som mikroföretagen och de små och medelstora företagen i EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor spelar för att på alla nivåer i livsmedelskedjan, från bearbetning till detaljhandel, uppnå strategins mål.

| V. | Jordbrukssektorn måste fortsätta att producera säkra och näringsrika livsmedel, samtidigt som marken bevaras och förvaltas på ett hållbarare sätt, vilket sammantaget motverkar utflyttningen från landsbygden. Europeiska jordbrukare följer de högsta standarderna i världen och levererar livsmedel av hög kvalitet till människor inte bara i EU utan även i andra delar av världen. Trots att jordbrukssektorn har ett enormt strategiskt värde har på bara lite mer än ett årtionde åtskilliga miljoner jordbruksföretag upphört att existera, en siffra som motsvarar över en tredjedel av alla jordbruksföretag i Europa, de allra flesta små familjeföretag. |
| --- | --- |

V.

Jordbrukssektorn måste fortsätta att producera säkra och näringsrika livsmedel, samtidigt som marken bevaras och förvaltas på ett hållbarare sätt, vilket sammantaget motverkar utflyttningen från landsbygden. Europeiska jordbrukare följer de högsta standarderna i världen och levererar livsmedel av hög kvalitet till människor inte bara i EU utan även i andra delar av världen. Trots att jordbrukssektorn har ett enormt strategiskt värde har på bara lite mer än ett årtionde åtskilliga miljoner jordbruksföretag upphört att existera, en siffra som motsvarar över en tredjedel av alla jordbruksföretag i Europa, de allra flesta små familjeföretag.

| W. | Det europeiska jordbrukets omställning till mer hållbara metoder och cirkularitet kommer att kräva avsevärda investeringar, och tillräcklig tillgång till finansiering är en förutsättning. EIB har åtagit sig att höja den andel av sin finansiering som går till investeringar i klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet så att den uppgår till 50 % av bankens insatser år 2025 och därefter. Detta skulle kunna utnyttjas för att införa teknik som bidrar till hållbara metoder och för att stärka jordbrukets koppling till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

W.

Det europeiska jordbrukets omställning till mer hållbara metoder och cirkularitet kommer att kräva avsevärda investeringar, och tillräcklig tillgång till finansiering är en förutsättning. EIB har åtagit sig att höja den andel av sin finansiering som går till investeringar i klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet så att den uppgår till 50 % av bankens insatser år 2025 och därefter. Detta skulle kunna utnyttjas för att införa teknik som bidrar till hållbara metoder och för att stärka jordbrukets koppling till den cirkulära ekonomin.

| X. | God markkvalitet förbättrar jordens förmåga att producera livsmedel, filtrera vatten och ta upp koldioxid, vilket bidrar inte bara till att stabilisera klimatet utan också till att säkerställa livsmedelstrygghet, återställa den biologiska mångfalden, skydda våra jordbruksmarker och bygga upp ett sundare livsmedelssystem. Regenerativt jordbruk som en taktik för livsmedelsproduktion och markförvaltning skulle kunna begränsa dessa utmaningar och bidra till omställningen till ett i hög grad motståndskraftigt jordbrukssystem baserat på lämplig förvaltning av jord och mark. |
| --- | --- |

X.

God markkvalitet förbättrar jordens förmåga att producera livsmedel, filtrera vatten och ta upp koldioxid, vilket bidrar inte bara till att stabilisera klimatet utan också till att säkerställa livsmedelstrygghet, återställa den biologiska mångfalden, skydda våra jordbruksmarker och bygga upp ett sundare livsmedelssystem. Regenerativt jordbruk som en taktik för livsmedelsproduktion och markförvaltning skulle kunna begränsa dessa utmaningar och bidra till omställningen till ett i hög grad motståndskraftigt jordbrukssystem baserat på lämplig förvaltning av jord och mark.

| Y. | Det är viktigt att konsumenterna är fullständigt informerade och att de har möjlighet och förmåga att göra underbyggda livsmedelsval. Detta kräver ett sunt och säkert livsmedelsklimat som säkerställer transparens och går i god för att det är enkelt och ekonomiskt överkomligt för alla att göra ett sunt och hållbart val och som främjar och uppmuntrar konsumtionsmönster som gynnar människors hälsa och samtidigt garanterar en hållbar användning av naturresurser och mänskliga resurser samt höga djurskyddskrav. Informations-, utbildnings- och upplysningskampanjer räcker inte för att uppnå den nödvändiga förändringen mot sundare och mer hållbara konsumentval eftersom dessa val kan påverkas av sådant som normer och konventioner, pris, bekvämlighet, vana och metoderna för att presentera livsmedelsalternativen. En informerad allmänhet och utbildning kan emellertid spela en viktig roll för att på efterfrågesidan uppnå Europas mål för klimat, resurseffektivitet och biologisk mångfald. Obligatorisk märkning av näringsinnehåll och ursprung liksom lättfattlig information om djurskydd och hållbarhet på i princip alla livsmedel samt offentlig upplysning om den faktiska produktionskostnaden kan bidra till att vägleda konsumenterna mot ett sunt, hållbart och säkert näringsintag. Konsumentinformationen bör också anpassas till den digitala tidsåldern, utan att någon hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

Y.

Det är viktigt att konsumenterna är fullständigt informerade och att de har möjlighet och förmåga att göra underbyggda livsmedelsval. Detta kräver ett sunt och säkert livsmedelsklimat som säkerställer transparens och går i god för att det är enkelt och ekonomiskt överkomligt för alla att göra ett sunt och hållbart val och som främjar och uppmuntrar konsumtionsmönster som gynnar människors hälsa och samtidigt garanterar en hållbar användning av naturresurser och mänskliga resurser samt höga djurskyddskrav. Informations-, utbildnings- och upplysningskampanjer räcker inte för att uppnå den nödvändiga förändringen mot sundare och mer hållbara konsumentval eftersom dessa val kan påverkas av sådant som normer och konventioner, pris, bekvämlighet, vana och metoderna för att presentera livsmedelsalternativen. En informerad allmänhet och utbildning kan emellertid spela en viktig roll för att på efterfrågesidan uppnå Europas mål för klimat, resurseffektivitet och biologisk mångfald. Obligatorisk märkning av näringsinnehåll och ursprung liksom lättfattlig information om djurskydd och hållbarhet på i princip alla livsmedel samt offentlig upplysning om den faktiska produktionskostnaden kan bidra till att vägleda konsumenterna mot ett sunt, hållbart och säkert näringsintag. Konsumentinformationen bör också anpassas till den digitala tidsåldern, utan att någon hamnar på efterkälken.

| Z. | Medelhavsdieten, som 2010 uppfördes på Unescos förteckning över immateriella världskulturarv, är känd som en sund och balanserad diet, med högt näringsvärde, socialt värde och kulturellt värde, som bygger på respekt för lokala aspekter och den biologiska mångfalden, som säkerställer bevarandet och utvecklingen av traditionella verksamheter och hantverk knutna till fiske, hållbar jakt och hållbart jordbruk och som spelar en skyddande roll i primär- och sekundärpreventionen av de främsta kroniska degenerativa sjukdomarna. |
| --- | --- |

Z.

Medelhavsdieten, som 2010 uppfördes på Unescos förteckning över immateriella världskulturarv, är känd som en sund och balanserad diet, med högt näringsvärde, socialt värde och kulturellt värde, som bygger på respekt för lokala aspekter och den biologiska mångfalden, som säkerställer bevarandet och utvecklingen av traditionella verksamheter och hantverk knutna till fiske, hållbar jakt och hållbart jordbruk och som spelar en skyddande roll i primär- och sekundärpreventionen av de främsta kroniska degenerativa sjukdomarna.

| AA. | Vatten och jordbruk är oupplösligt förenade och en hållbar vattenförvaltning inom jordbrukssektorn är avgörande för att möjliggöra produktionen av lämpliga livsmedel av hög kvalitet och bevara vattenresurserna. |
| --- | --- |

AA.

Vatten och jordbruk är oupplösligt förenade och en hållbar vattenförvaltning inom jordbrukssektorn är avgörande för att möjliggöra produktionen av lämpliga livsmedel av hög kvalitet och bevara vattenresurserna.

| AB. | Livsmedelsmarknaden har globaliserats alltmer, och därmed har betydelsen av frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer ökat i motsvarande grad. |
| --- | --- |

AB.

Livsmedelsmarknaden har globaliserats alltmer, och därmed har betydelsen av frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer ökat i motsvarande grad.

| AC. | Resultaten av tillämpningen av de befintliga miljöstandarderna bör beaktas. |
| --- | --- |

AC.

Resultaten av tillämpningen av de befintliga miljöstandarderna bör beaktas.

| AD. | Covid-19-pandemin har gett upphov till en allvarlig situation och fått konsekvenser för alla aktörer i den europeiska livsmedelskedjan, från primärproduktion till hotell- och restaurangnäring. |
| --- | --- |

AD.

Covid-19-pandemin har gett upphov till en allvarlig situation och fått konsekvenser för alla aktörer i den europeiska livsmedelskedjan, från primärproduktion till hotell- och restaurangnäring.

| AE. | Det europeiska livsmedelssystemet har spelat en avgörande roll under covid-19-pandemin och har visat att det är motståndskraftigt, med jordbrukare och deras kooperativ eller producentorganisationer, arbetstagare i livsmedelsvärdekedjan, bearbetningsföretag, distributörer och återförsäljare som arbetar tillsammans under svåra förhållanden, inklusive nedstängningar, och med risk för hälsan, för att se till att de europeiska konsumenterna fortsatt har obehindrad tillgång till säkra och ekonomiskt överkomliga produkter av hög kvalitet, samtidigt som den inre marknadens integritet respekteras. EU:s inre marknad och jordbrukssystem kom snabbt och i stor utsträckning tillrätta med leveransavbrotten under covid-19-krisen, som emellertid avslöjade att det finns vissa svagheter i invecklade livsmedelskedjor och visade på behovet av att säkerställa långsiktig livsmedelstrygghet, motståndskraft och korta leveranskedjor. I detta sammanhang är det viktigt att betona värdet av livsmedelstrygghet och säkra leveranskedjor för alla EU-medborgare och betydelsen av att jordbrukarna har tillgång till alla nödvändiga verktyg så att de på ett hållbart sätt kan producera diversifierade livsmedel. |
| --- | --- |

AE.

Det europeiska livsmedelssystemet har spelat en avgörande roll under covid-19-pandemin och har visat att det är motståndskraftigt, med jordbrukare och deras kooperativ eller producentorganisationer, arbetstagare i livsmedelsvärdekedjan, bearbetningsföretag, distributörer och återförsäljare som arbetar tillsammans under svåra förhållanden, inklusive nedstängningar, och med risk för hälsan, för att se till att de europeiska konsumenterna fortsatt har obehindrad tillgång till säkra och ekonomiskt överkomliga produkter av hög kvalitet, samtidigt som den inre marknadens integritet respekteras. EU:s inre marknad och jordbrukssystem kom snabbt och i stor utsträckning tillrätta med leveransavbrotten under covid-19-krisen, som emellertid avslöjade att det finns vissa svagheter i invecklade livsmedelskedjor och visade på behovet av att säkerställa långsiktig livsmedelstrygghet, motståndskraft och korta leveranskedjor. I detta sammanhang är det viktigt att betona värdet av livsmedelstrygghet och säkra leveranskedjor för alla EU-medborgare och betydelsen av att jordbrukarna har tillgång till alla nödvändiga verktyg så att de på ett hållbart sätt kan producera diversifierade livsmedel.

| AF. | Även om jordbrukarnas rättigheter slogs fast i FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk 2004 har de immaterialrättsliga bestämmelserna ofta stått i strid med dem och har därmed äventyrat lokala, traditionella och inhemska utsädessystem. |
| --- | --- |

AF.

Även om jordbrukarnas rättigheter slogs fast i FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk 2004 har de immaterialrättsliga bestämmelserna ofta stått i strid med dem och har därmed äventyrat lokala, traditionella och inhemska utsädessystem.

| AG. | Konsumenterna lägger allt större vikt vid djurskydd och djurhälsa. Ett omfattande djurskydd är viktigt för den hållbara utvecklingen och har potential att stärka de europeiska jordbrukarnas ekonomiska och miljömässiga hållbarhet och skapa en ny marknad för jordbrukare där de kan sälja produkter som bygger på högre djurskyddskrav. Kommissionen har tillkännagjort en utvärdering och översyn av den befintliga djurskyddslagstiftningen, bland annat gällande djurtransporter och slakt av djur. Övergripande regler för att skydda djur inom jordbruket, kombinerat med vetenskapligt baserade artspecifika djurskyddskrav för alla arter som föds upp skulle avsevärt gynna djurskyddet. I samband med förändringar i lagstiftningen är det mycket viktigt med övergångsperioder och stöd till jordbrukare för att möjliggöra ett mer hållbart jordbruk och förbättra djurskyddet. |
| --- | --- |

AG.

Konsumenterna lägger allt större vikt vid djurskydd och djurhälsa. Ett omfattande djurskydd är viktigt för den hållbara utvecklingen och har potential att stärka de europeiska jordbrukarnas ekonomiska och miljömässiga hållbarhet och skapa en ny marknad för jordbrukare där de kan sälja produkter som bygger på högre djurskyddskrav. Kommissionen har tillkännagjort en utvärdering och översyn av den befintliga djurskyddslagstiftningen, bland annat gällande djurtransporter och slakt av djur. Övergripande regler för att skydda djur inom jordbruket, kombinerat med vetenskapligt baserade artspecifika djurskyddskrav för alla arter som föds upp skulle avsevärt gynna djurskyddet. I samband med förändringar i lagstiftningen är det mycket viktigt med övergångsperioder och stöd till jordbrukare för att möjliggöra ett mer hållbart jordbruk och förbättra djurskyddet.

| AH. | Geografiska beteckningar representerar EU:s uråldriga arv och är resultatet av människans anpassning till miljön och ett uttryck för EU:s identitet. |
| --- | --- |

AH.

Geografiska beteckningar representerar EU:s uråldriga arv och är resultatet av människans anpassning till miljön och ett uttryck för EU:s identitet.

| AI. | Det är ytterst viktigt att ta itu med livsmedelsbedrägerier och otillbörliga handelsmetoder genom att uppmärksamma och utreda bedräglig verksamhet. |
| --- | --- |

AI.

Det är ytterst viktigt att ta itu med livsmedelsbedrägerier och otillbörliga handelsmetoder genom att uppmärksamma och utreda bedräglig verksamhet.

1.

Europaparlamentet välkomnar från jord till bord-strategins ambitioner och mål och ser dem som ett viktigt steg för att säkerställa ett hållbart, rättvist, sunt, djurvänligt, mer regionalt, diversifierat och motståndskraftigt livsmedelssystem, vilket är centralt för att uppnå målen i den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar de oupplösliga banden mellan friska människor, friska samhällen, friska djur och en frisk planet. Parlamentet betonar att denna strategi är viktig för att hålla livsmedelssystemet, inbegripet djurhållning och växtodling, inom gränsen för vad planeten klarar av, och understryker samtidigt att det är viktigt att få till stånd anständiga arbets- och anställningsvillkor och rättvisa möjligheter i hela livsmedelsvärdekedjan liksom en lämplig och väl avvägd politik. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt omsätta strategin i konkreta lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder tillsammans med lämpliga ekonomiska stödmekanismer för omställningen.

Behov av åtgärder

Behov av åtgärder

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att konsekvensbedömningar är en integrerad del av EU:s beslutsprocess. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den har för avsikt att genomföra noggranna konsekvensbedömningar, inklusive offentliga samråd, i linje med riktlinjerna för bättre lagstiftning för alla lagstiftningsinitiativ som omfattas av från jord till bord-strategin, inbegripet de som avser effektiva kvantitativa mål (55). Parlamentet betonar att dessa vetenskapliga förhandskonsekvensbedömningar bör inbegripa kraftfulla miljöbedömningar, täcka in de tre hållbarhetsdimensionerna (miljö, ekonomi och sociala aspekter, inklusive hälsa) i en helhets- och systemansats och beakta kumulativa effekter, inkludera kostnaden för uteblivna åtgärder i fråga om omedelbara och långsiktiga följder för människors hälsa, miljön, den biologiska mångfalden och hållbarhet i allmänhet liksom beakta generationsförnyelse, eventuella kompromisser mellan olika politiska mål, tillgången på medel för att uppnå målen och de olika jordbruksmodellerna i EU:s medlemsstater. Parlamentet noterar vikten av att beskriva beräkningsmetoderna, baslinjerna och referensperioderna för varje enskilt mål, och framhäver behovet av samarbete och samråd med och medverkan av medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att den första halvtidsöversynen av strategin är planerad att ske i mitten av 2023. Parlamentet betonar att denna halvtidsöversyn noggrant måste beakta den kumulativa effekten av alla dessa åtgärder utifrån ett helhets- och systemperspektiv och täcka in hållbarhetens samtliga dimensioner, såväl miljö som ekonomiska frågor och sociala aspekter, inbegripet hälsa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att konsekvensbedömningar är en integrerad del av EU:s beslutsprocess. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den har för avsikt att genomföra noggranna konsekvensbedömningar, inklusive offentliga samråd, i linje med riktlinjerna för bättre lagstiftning för alla lagstiftningsinitiativ som omfattas av från jord till bord-strategin, inbegripet de som avser effektiva kvantitativa mål (55

| 3. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av ett evidensbaserat förslag till rättslig ram för hållbara livsmedelssystem, som bygger på transparenta data och som beaktar de senaste vetenskapliga rönen. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda detta förslag för att fastställa en framtidsinriktad heltäckande, balanserad, integrerad och miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar gemensam livsmedelspolitik, inom ramen för vilken alla aktörer drar sitt strå till stacken, som syftar till att minska EU:s livsmedelsystems miljö- och klimatavtryck liksom dess negativa inverkan på den biologiska mångfalden och människors och djurs hälsa och välbefinnande, i avsikt att göra Europa till den första klimatneutrala och i det närmaste föroreningsfria kontinenten senast 2050 och stärka dess motståndskraft för att säkerställa livsmedelstrygghet på medellång och lång sikt mot bakgrund av klimatförändringarna, miljöförstörelsen och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ekonomisk och social hållbarhet i hela livsmedelskedjan eftersom goda socioekonomiska utsikter och de olika berörda sektorernas konkurrenskraft kommer att bidra till fullgörandet av strategins mål. Parlamentet uppmanar EU att ta täten i en global omställning till hållbarhet från jord till bord, med utgångspunkt i principen om en multifunktionell jordbrukssektor som är hållbar ur ett miljömässigt, socialt (inklusive hälsomässigt) och ekonomisk perspektiv, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) principer om agroekologi och rätten till mat enligt FN, samtidigt som man säkerställer större konsekvens och samstämdhet mellan olika politikområden för att samtliga aktörer i det europeiska livsmedelssystemet ska kunna planera långsiktigt på grundval av realistiska och transparenta SMART-mål. Parlamentet betonar att det krävs skyndsamma och djärva ändringar av politiken och lagstiftningen mot bakgrund av överväldigande vetenskapliga belägg för att det nuvarande livsmedelssystemet måste bli mer hållbart och att uteblivna åtgärder kommer att kosta mer, och framhäver vikten av innovation och hållbara metoder. Parlamentet föreslår att hänsyn ska tas till varje medlemsstats utgångsläge och till vilka framsteg som har gjorts, liksom till deras specifika (regionala) förhållanden, samtidigt som man främjar utbyte av kunskap och bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar behovet av att inkludera hela livsmedels- och dryckeskedjan, inbegripet produktion, bearbetning, saluföring, lagring, transport, distribution, hotell- och restaurangnäring och detaljhandel samt bortskaffande och återvinning av returråvaror. Parlamentet begär att detta lagstiftningsförslag ska ta full hänsyn till skyddet av produktionsdjur, med tanke på att detta är centralt för en hållbar livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av ett evidensbaserat förslag till rättslig ram för hållbara livsmedelssystem, som bygger på transparenta data och som beaktar de senaste vetenskapliga rönen. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda detta förslag för att fastställa en framtidsinriktad heltäckande, balanserad, integrerad och miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar gemensam livsmedelspolitik, inom ramen för vilken alla aktörer drar sitt strå till stacken, som syftar till att minska EU:s livsmedelsystems miljö- och klimatavtryck liksom dess negativa inverkan på den biologiska mångfalden och människors och djurs hälsa och välbefinnande, i avsikt att göra Europa till den första klimatneutrala och i det närmaste föroreningsfria kontinenten senast 2050 och stärka dess motståndskraft för att säkerställa livsmedelstrygghet på medellång och lång sikt mot bakgrund av klimatförändringarna, miljöförstörelsen och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ekonomisk och social hållbarhet i hela livsmedelskedjan eftersom goda socioekonomiska utsikter och de olika berörda sektorernas konkurrenskraft kommer att bidra till fullgörandet av strategins mål. Parlamentet uppmanar EU att ta täten i en global omställning till hållbarhet från jord till bord, med utgångspunkt i principen om en multifunktionell jordbrukssektor som är hållbar ur ett miljömässigt, socialt (inklusive hälsomässigt) och ekonomisk perspektiv, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) principer om agroekologi och rätten till mat enligt FN, samtidigt som man säkerställer större konsekvens och samstämdhet mellan olika politikområden för att samtliga aktörer i det europeiska livsmedelssystemet ska kunna planera långsiktigt på grundval av realistiska och transparenta SMART-mål. Parlamentet betonar att det krävs skyndsamma och djärva ändringar av politiken och lagstiftningen mot bakgrund av överväldigande vetenskapliga belägg för att det nuvarande livsmedelssystemet måste bli mer hållbart och att uteblivna åtgärder kommer att kosta mer, och framhäver vikten av innovation och hållbara metoder. Parlamentet föreslår att hänsyn ska tas till varje medlemsstats utgångsläge och till vilka framsteg som har gjorts, liksom till deras specifika (regionala) förhållanden, samtidigt som man främjar utbyte av kunskap och bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar behovet av att inkludera hela livsmedels- och dryckeskedjan, inbegripet produktion, bearbetning, saluföring, lagring, transport, distribution, hotell- och restaurangnäring och detaljhandel samt bortskaffande och återvinning av returråvaror. Parlamentet begär att detta lagstiftningsförslag ska ta full hänsyn till skyddet av produktionsdjur, med tanke på att detta är centralt för en hållbar livsmedelsförsörjning.

| 4. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av strategiska planer för livsmedelspolitiken (56), i syfte att underlätta, stimulera och utöka nya och befintliga nationella, regionala och lokala livsmedelsstrategier, med hänsyn tagen även till den komplexa frågan om livsmedelsfattigdom i Europa. Parlamentet framhåller vikten av att dessa planer underbyggs genom oberoende och opartisk vetenskap och forskning och genom involveringen av intressenter som representerar en rad olika infallsvinklar, i syfte att säkerställa en legitim och inkluderande process. Parlamentet betonar att det krävs en ny övergripande syn på styrning för att säkerställa samstämdhet mellan EU:s livsmedels- och jordbrukspolitik och de politikområden som påverkar dem, såsom handels-, energi-, konkurrens- och klimatpolitiken, för att öka synergieffekterna och förhindra kohandel. Parlamentet efterlyser därför en strukturerad dialog mellan Europaparlamentet, medlemsstaterna och alla aktörer i livsmedelssystemet, inklusive allmänheten, för att utnyttja alla de möjligheter som strategin erbjuder och för att diskutera brister, möjligheter och utmaningar när det gäller utarbetande och genomförande av en heltäckande gemensam livsmedelspolitik i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja en samhällsdialog om en gemensam syn på hållbarhet och dess olika delar, som en del av utarbetandet av dess förslag om en rättslig ram för ett hållbart livsmedelssystem som till syvende och sist måste grundas på en enhetlig syn på samtliga aspekter av hållbarhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av strategiska planer för livsmedelspolitiken (56

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att utarbeta en beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen, i syfte att samordna ett gemensamt europeiskt svar på kriser som påverkar livsmedelssystemen. Parlamentet insisterar på att en förebyggande strategi krävs för att undvika att människor, företag eller medlemsstater agerar i panik eller överreagerar. Parlamentet anser att en sådan plan utgör ett lämpligt svar på de ökande förväntningar kring livsmedelstrygghet som ska behandlas på EU-nivå. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att överväga frågor om strategiska livsmedelslager på samma sätt som den gör i fråga om strategiska oljelager i hela unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att utarbeta en beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen, i syfte att samordna ett gemensamt europeiskt svar på kriser som påverkar livsmedelssystemen. Parlamentet insisterar på att en förebyggande strategi krävs för att undvika att människor, företag eller medlemsstater agerar i panik eller överreagerar. Parlamentet anser att en sådan plan utgör ett lämpligt svar på de ökande förväntningar kring livsmedelstrygghet som ska behandlas på EU-nivå. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att överväga frågor om strategiska livsmedelslager på samma sätt som den gör i fråga om strategiska oljelager i hela unionen.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att det krävs åtgärder för att främja hållbara jordbruk, minska användningen av och riskerna med bekämpningsmedel, skydda och återställa markekosystemen och utöka de landskapselement på jordbruksmark som stöder återhämtningen hos de arter och livsmiljöer som skyddas enligt fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet, däribland pollinerande insekter och deras livsmiljöer. Parlamentet påminner om att jordbrukets produktivitet och motståndskraft är beroende av en hållbar förvaltning av naturresurser för att säkerställa långsiktigt hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att det krävs åtgärder för att främja hållbara jordbruk, minska användningen av och riskerna med bekämpningsmedel, skydda och återställa markekosystemen och utöka de landskapselement på jordbruksmark som stöder återhämtningen hos de arter och livsmiljöer som skyddas enligt fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet, däribland pollinerande insekter och deras livsmiljöer. Parlamentet påminner om att jordbrukets produktivitet och motståndskraft är beroende av en hållbar förvaltning av naturresurser för att säkerställa långsiktigt hållbara livsmedelssystem.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att europeiska konsumenter, jordbrukare och företag har ett intresse av att livsmedelssystemen ställs om till att bli mer hållbara. Parlamentet betonar att förbättrad information till berörda parter och en bättre jordbrukspolitik kan stödja denna omställning. Parlamentet understryker att den ekologiska omställningen inom livsmedelsproduktionen och det resulterande bidraget till en begränsning av klimatförändringarna kan vara en situation som primärproducenter, miljön, ekonomin och samhället som helhet vinner på, och som ger hållbara, säkra, tillräckliga, överkomliga, hälsosamma och näringsrika livsmedel, och att detta kan uppnås med en balanserad strategi som samordnar hållbara metoder och ekonomiska möjligheter. Parlamentet upprepar att för att säkerställa ett proportionellt bidrag från sektorn bör jordbruket utgöra en målinriktad och incitamentsbaserad del av EU:s ambition att närma sig nettonollutsläpp senast i mitten av århundradet, samtidigt som man också tar itu med utsläpp som är kopplade till europeisk livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion men som genereras utanför Europa. Parlamentet betonar att jordbrukarnas deltagande i och stöd för klimatåtgärderna är avgörande för att globala begränsningsmål och målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås utan att den globala tryggade livsmedelsförsörjningen och nutritionen samt målen för hållbar utveckling äventyras, och utan att någon lämnas på efterkälken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att europeiska konsumenter, jordbrukare och företag har ett intresse av att livsmedelssystemen ställs om till att bli mer hållbara. Parlamentet betonar att förbättrad information till berörda parter och en bättre jordbrukspolitik kan stödja denna omställning. Parlamentet understryker att den ekologiska omställningen inom livsmedelsproduktionen och det resulterande bidraget till en begränsning av klimatförändringarna kan vara en situation som primärproducenter, miljön, ekonomin och samhället som helhet vinner på, och som ger hållbara, säkra, tillräckliga, överkomliga, hälsosamma och näringsrika livsmedel, och att detta kan uppnås med en balanserad strategi som samordnar hållbara metoder och ekonomiska möjligheter. Parlamentet upprepar att för att säkerställa ett proportionellt bidrag från sektorn bör jordbruket utgöra en målinriktad och incitamentsbaserad del av EU:s ambition att närma sig nettonollutsläpp senast i mitten av århundradet, samtidigt som man också tar itu med utsläpp som är kopplade till europeisk livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion men som genereras utanför Europa. Parlamentet betonar att jordbrukarnas deltagande i och stöd för klimatåtgärderna är avgörande för att globala begränsningsmål och målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås utan att den globala tryggade livsmedelsförsörjningen och nutritionen samt målen för hållbar utveckling äventyras, och utan att någon lämnas på efterkälken.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det behöver säkerställas att från jord till bord-strategin och målen i den europeiska gröna given är samstämmiga, även i fråga om klimat, biologisk mångfald, nollutsläpp och hälsa. För att kunna säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning i EU och globalt betonar parlamentet att man måste bevara och stärka den biologiska mångfalden samt garantera dels samstämdhet med EU:s strategi för biologisk mångfald, inbegripet det bidrag som Natura 2000 och marina skyddsområden ger till produktionen av hälsosamma livsmedel, dels enhetlighet mellan den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s handelspolitik och EU:s strategi för bioekonomi. Parlamentet framhåller att målen för hållbar utveckling erbjuder en relevant ram för att på ett sammanhängande och systematiskt sätt integrera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och möjliggöra utformning av övergripande strategier som bättre återspeglar samverkan mellan varje politiskt mål. Parlamentet påminner om att den sociala dimensionen måste integreras fullständigt i alla framtida initiativ inom ramen för från jord till bord-strategin tillsammans med de ekonomiska och miljömässiga dimensionerna för att uppnå en i högsta grad nödvändig konsekvent politik för hållbar utveckling. Parlamentet insisterar på att förbättrade arbetsvillkor i linje med Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta grundläggande konventioner, kollektiva förhandlingar och socialt skydd bör inkluderas som hållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det behöver säkerställas att från jord till bord-strategin och målen i den europeiska gröna given är samstämmiga, även i fråga om klimat, biologisk mångfald, nollutsläpp och hälsa. För att kunna säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning i EU och globalt betonar parlamentet att man måste bevara och stärka den biologiska mångfalden samt garantera dels samstämdhet med EU:s strategi för biologisk mångfald, inbegripet det bidrag som Natura 2000 och marina skyddsområden ger till produktionen av hälsosamma livsmedel, dels enhetlighet mellan den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s handelspolitik och EU:s strategi för bioekonomi. Parlamentet framhåller att målen för hållbar utveckling erbjuder en relevant ram för att på ett sammanhängande och systematiskt sätt integrera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och möjliggöra utformning av övergripande strategier som bättre återspeglar samverkan mellan varje politiskt mål. Parlamentet påminner om att den sociala dimensionen måste integreras fullständigt i alla framtida initiativ inom ramen för från jord till bord-strategin tillsammans med de ekonomiska och miljömässiga dimensionerna för att uppnå en i högsta grad nödvändig konsekvent politik för hållbar utveckling. Parlamentet insisterar på att förbättrade arbetsvillkor i linje med Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta grundläggande konventioner, kollektiva förhandlingar och socialt skydd bör inkluderas som hållbarhetskriterier.

En livsmedelskedja som fungerar för medborgare, arbetstagare, producenter, distributörer och miljön

En livsmedelskedja som fungerar för medborgare, arbetstagare, producenter, distributörer och miljön

| 9. | Europaparlamentet välkomnar beslutet om en översyn av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel och minskningsmålen för bekämpningsmedel, förlust av näringsämnen från både organiska material och mineralkällor samt försäljning av antibiotika, och är övertygat om att dessa mål är inom räckhåll men att uppnåendet av dem är beroende av att det finns säkrare och mer ändamålsenliga och effektiva alternativ. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare holistisk utbildning och kommunikation, bland annat genom rådgivningstjänster, för att uppnå denna förändring. Parlamentet betonar att dessa minskningsmål måste vara bindande och att det är viktigt att de uppnås med hjälp av holistiska, förebyggande och cirkulära strategier såsom ekologiska och agroekologiska metoder, innovativa hållbara jordbruksmetoder, genomförande av precisionsjordbruk och integrerad odlings- och skadedjursbekämpning där så är lämpligt, och användning av hållbara alternativ, med stöd av ett livscykelperspektiv. Parlamentet betonar att man behöver inrätta snabba förfaranden för utvärdering, godkännande och registrering av icke-kemiska bekämpningsmedel med låg risk, samtidigt som man säkerställer att bedömningen av dem är lika rigorös som bedömningen av andra ämnen. Parlamentet insisterar på att varje medlemsstat utifrån sina egna klimat- och jordbruksproduktionsförhållanden bör fastställa robusta, effektiva och tidsbundna kvantitativa minskningsmål när de ser över de strategiska planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och andra relevanta politiska instrument, med ambitionen att minska jordbruksutsläppen till mark, grundvatten, ytvatten och luft till noll i enlighet med den gröna givens nollföroreningsambition. Dessa minskningsmål bör åtföljas av väldefinierade grödspecifika stödåtgärder som säkerställer ansvarsskyldighet och verkställbarhet på alla nivåer och använder oberoende och fullständiga uppgifter för att bidra till uppnåendet av målen, samt stöd och utbildning för genomförande på gårdsnivå och ytterligare forskning och utveckling för innovativa och hållbara jordbrukslösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i arbetet med att förbättra deras system för tillsyn, övervakning och god efterlevnad av reglerna för användning av bekämpningsmedel, och att stärka kommunikationen med och öka medvetenheten bland slutanvändarna. Parlamentet begär på nytt att dessa mål ska omvandlas till lagstiftning, bland annat genom översynen av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel, och uppmanar kommissionen att klargöra hur den kommer att hantera enskilda medlemsstaters bidrag till unionsomfattande bindande mål och samtidigt säkerställa lika villkor för alla och klargöra referensvärdena för dessa mål, med beaktande av medlemsstaternas olika utgångspunkter, gjorda insatser och särdrag, och tydligt kartlägga de många icke-syntetiska och andra alternativ som redan är kända i dag, deras tillgänglighet och inverkan på sektorns lönsamhet och jordbrukarnas inkomster samt på en tryggad livsmedelsförsörjning, och uppmanar kommissionen att utarbeta en plan för att minimera syntetiska insatsvaror i jordbruket. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna med att ägna särskild uppmärksamhet åt de särskilda villkor som gäller för användning av bekämpningsmedel i skyddsområden för grundvatten genom bättre kommunikation, övervakning och inspektioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar beslutet om en översyn av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel och minskningsmålen för bekämpningsmedel, förlust av näringsämnen från både organiska material och mineralkällor samt försäljning av antibiotika, och är övertygat om att dessa mål är inom räckhåll men att uppnåendet av dem är beroende av att det finns säkrare och mer ändamålsenliga och effektiva alternativ. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare holistisk utbildning och kommunikation, bland annat genom rådgivningstjänster, för att uppnå denna förändring. Parlamentet betonar att dessa minskningsmål måste vara bindande och att det är viktigt att de uppnås med hjälp av holistiska, förebyggande och cirkulära strategier såsom ekologiska och agroekologiska metoder, innovativa hållbara jordbruksmetoder, genomförande av precisionsjordbruk och integrerad odlings- och skadedjursbekämpning där så är lämpligt, och användning av hållbara alternativ, med stöd av ett livscykelperspektiv. Parlamentet betonar att man behöver inrätta snabba förfaranden för utvärdering, godkännande och registrering av icke-kemiska bekämpningsmedel med låg risk, samtidigt som man säkerställer att bedömningen av dem är lika rigorös som bedömningen av andra ämnen. Parlamentet insisterar på att varje medlemsstat utifrån sina egna klimat- och jordbruksproduktionsförhållanden bör fastställa robusta, effektiva och tidsbundna kvantitativa minskningsmål när de ser över de strategiska planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och andra relevanta politiska instrument, med ambitionen att minska jordbruksutsläppen till mark, grundvatten, ytvatten och luft till noll i enlighet med den gröna givens nollföroreningsambition. Dessa minskningsmål bör åtföljas av väldefinierade grödspecifika stödåtgärder som säkerställer ansvarsskyldighet och verkställbarhet på alla nivåer och använder oberoende och fullständiga uppgifter för att bidra till uppnåendet av målen, samt stöd och utbildning för genomförande på gårdsnivå och ytterligare forskning och utveckling för innovativa och hållbara jordbrukslösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i arbetet med att förbättra deras system för tillsyn, övervakning och god efterlevnad av reglerna för användning av bekämpningsmedel, och att stärka kommunikationen med och öka medvetenheten bland slutanvändarna. Parlamentet begär på nytt att dessa mål ska omvandlas till lagstiftning, bland annat genom översynen av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel, och uppmanar kommissionen att klargöra hur den kommer att hantera enskilda medlemsstaters bidrag till unionsomfattande bindande mål och samtidigt säkerställa lika villkor för alla och klargöra referensvärdena för dessa mål, med beaktande av medlemsstaternas olika utgångspunkter, gjorda insatser och särdrag, och tydligt kartlägga de många icke-syntetiska och andra alternativ som redan är kända i dag, deras tillgänglighet och inverkan på sektorns lönsamhet och jordbrukarnas inkomster samt på en tryggad livsmedelsförsörjning, och uppmanar kommissionen att utarbeta en plan för att minimera syntetiska insatsvaror i jordbruket. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna med att ägna särskild uppmärksamhet åt de särskilda villkor som gäller för användning av bekämpningsmedel i skyddsområden för grundvatten genom bättre kommunikation, övervakning och inspektioner.

| 10. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som integrerat växtskydd spelar för att minska beroendet av bekämpningsmedel, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa att det används och att genomförandet utvärderas och övervakas systematiskt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omvandla de allmänna principerna för integrerat växtskydd till praktiska och mätbara kriterier och att kontrollera dessa kriterier på gårdsnivå, och uppmanar kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna effektivt genomför dessa principer genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inkludera väldefinierade och skräddarsydda åtgärder och metoder för varje gröda, såsom blomsterremsor, som en baslinje för att dra ner på användningen av bekämpningsmedel och minska resistensen hos skadedjur. Parlamentet uppmanar återförsäljarna i livsmedelskedjan att proaktivt samarbeta med jordbrukarna för att genomföra och utöka alla tillgängliga tillämpningar och metoder för integrerat växtskydd för varje gröda i deras leveranskedja och att som en del i den miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade rapporteringen redogöra för hur de själva bidrar till målen och minskningsmålen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som integrerat växtskydd spelar för att minska beroendet av bekämpningsmedel, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa att det används och att genomförandet utvärderas och övervakas systematiskt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omvandla de allmänna principerna för integrerat växtskydd till praktiska och mätbara kriterier och att kontrollera dessa kriterier på gårdsnivå, och uppmanar kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna effektivt genomför dessa principer genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inkludera väldefinierade och skräddarsydda åtgärder och metoder för varje gröda, såsom blomsterremsor, som en baslinje för att dra ner på användningen av bekämpningsmedel och minska resistensen hos skadedjur. Parlamentet uppmanar återförsäljarna i livsmedelskedjan att proaktivt samarbeta med jordbrukarna för att genomföra och utöka alla tillgängliga tillämpningar och metoder för integrerat växtskydd för varje gröda i deras leveranskedja och att som en del i den miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade rapporteringen redogöra för hur de själva bidrar till målen och minskningsmålen.

| 11. | Trots att EU har ett av de strängaste systemen för godkännande av bekämpningsmedel i världen anser Europaparlamentet att både reglerna i sig och genomförandet av dem behöver förbättras. Parlamentet påminner om sin resolution om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (57) och förväntar sig att kommissionen och medlemsstaterna utan dröjsmål ska ta itu med alla uppmaningar i resolutionen, och understryker att regelverket bör uppmuntra till innovation och forskning för utveckling av bättre och säkrare växtskyddsmedel och alternativ. Parlamentet poängterar att utöver att se över direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska användningen av och riskerna med bekämpningsmedel bör kommissionen, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) förbättra miljöriskbedömningen för växtskyddsprodukter, bland annat genom att beakta bekämpningsmedlens effekter på jord, vattenkvalitet och dricksvattenkällor, inbegripet kumulativa effekter och synergistiska effekter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på lämpligt sätt utvärdera framstegen mot politiska mål och att förbättra de harmoniserade riskindikatorer som fastställs i kommissionens direktiv (EU) 2019/782 (58) så att de även inkluderar toxicitet, persistens och bioackumulering och tar hänsyn till jordbruksarealer med eller volymer av verksamma ämnen och hur växtskyddsmedel används för att effektivt minska användningen av syntetiska bekämpningsmedel och tungmetaller i konventionellt och ekologiskt jordbruk, och att anta tydliga vetenskapligt grundade kriterier för vad som utgör oacceptabla effekter på miljön, med beaktande av verklig exponering (akut och kronisk) för flera växtskyddsmedel, inklusive kumulativa effekter och synergistiska effekter. Parlamentet insisterar på att profylaktisk användning av bekämpningsmedel, inklusive behandling av utsäde med systemiska bekämpningsmedel, bör begränsas så mycket som möjligt om det utgör en fara för människors hälsa eller för miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram sitt lagstiftningsförslag om uppgifter om bekämpningsmedel senast i mitten av 2022. |
| --- | --- |

11.

Trots att EU har ett av de strängaste systemen för godkännande av bekämpningsmedel i världen anser Europaparlamentet att både reglerna i sig och genomförandet av dem behöver förbättras. Parlamentet påminner om sin resolution om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (57

58

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas korrekt och att därmed garantera bland annat en minimistandard för anmälning av nödgodkännanden av bekämpningsmedel, inklusive kravet på medlemsstaterna att lämna in fullständiga och detaljerade förklaringar och att offentliggöra dessa anmälningar. Parlamentet välkomnar Efsas roll i granskningen av dessa undantag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas korrekt och att därmed garantera bland annat en minimistandard för anmälning av nödgodkännanden av bekämpningsmedel, inklusive kravet på medlemsstaterna att lämna in fullständiga och detaljerade förklaringar och att offentliggöra dessa anmälningar. Parlamentet välkomnar Efsas roll i granskningen av dessa undantag.

| 13. | Europaparlamentet begär att man fullt ut ska beakta de kumulativa och synergistiska effekterna av bekämpningsmedel vid fastställandet av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (MRL-värden), samt att kriterierna för djurhälso- och miljörisker ska beaktas i högre grad vid bedömning av ansökningar om nya MRL-värden i enlighet med artikel 14 i MRL-förordningen. Parlamentet begär att data som inhämtats genom biologisk övervakning av produkter som släppts ut på marknaden ska användas för att kontrollera korrektheten hos de uppskattade nivåerna av exponering för bekämpningsmedel för fastställandet av MRL-värden, samt för acceptabla exponeringsnivåer för jordbruksarbetare, boende, andra närvarande personer och konsumenter samt produktionsdjur. Parlamentet understryker att stor uppmärksamhet behöver ägnas åt användares hälsa och säkerhet i framtida europeiska lagstiftningsinitiativ som relaterar till användningen av bekämpningsmedel. Parlamentet påminner om man måste säkerställa att alla användare får skyddsutrustning och omfattande information och utbildning om användningen av och de relaterade riskerna med bekämpningsmedel. Parlamentet betonar att det måste säkerställas att alla jordbruksarbetare har tillgång till officiell dokumentation om vilken typ av bekämpningsmedel som används i deras arbete. Parlamentet understryker att uppnåendet av dessa mål kräver en ytterligare översyn av direktiv 2004/37/EG om carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (59), direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel och direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (60). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att man fullt ut ska beakta de kumulativa och synergistiska effekterna av bekämpningsmedel vid fastställandet av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (MRL-värden), samt att kriterierna för djurhälso- och miljörisker ska beaktas i högre grad vid bedömning av ansökningar om nya MRL-värden i enlighet med artikel 14 i MRL-förordningen. Parlamentet begär att data som inhämtats genom biologisk övervakning av produkter som släppts ut på marknaden ska användas för att kontrollera korrektheten hos de uppskattade nivåerna av exponering för bekämpningsmedel för fastställandet av MRL-värden, samt för acceptabla exponeringsnivåer för jordbruksarbetare, boende, andra närvarande personer och konsumenter samt produktionsdjur. Parlamentet understryker att stor uppmärksamhet behöver ägnas åt användares hälsa och säkerhet i framtida europeiska lagstiftningsinitiativ som relaterar till användningen av bekämpningsmedel. Parlamentet påminner om man måste säkerställa att alla användare får skyddsutrustning och omfattande information och utbildning om användningen av och de relaterade riskerna med bekämpningsmedel. Parlamentet betonar att det måste säkerställas att alla jordbruksarbetare har tillgång till officiell dokumentation om vilken typ av bekämpningsmedel som används i deras arbete. Parlamentet understryker att uppnåendet av dessa mål kräver en ytterligare översyn av direktiv 2004/37/EG om carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (59

60

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att minska näringsförlusterna med minst 50 % och samtidigt se till att markens bördighet inte försämras. Parlamentet är övertygat om att detta bäst kan uppnås genom att näringscykler stängs och näringsämnen återvinns och återanvänds, samt genom att jordbrukare uppmuntras och belönas för att odla baljväxter. Parlamentet insisterar på att det behövs rättsligt bindande lagstiftningsinitiativ och åtgärder som syftar till att göra det möjligt för jordbrukare att förbättra näringsämneshanteringen i detta syfte. Parlamentet betonar att man bör arbeta mot dessa mål med hjälp av holistiska och cirkulära metoder för hanteringen av näringsämnen, till exempel med agroekologiska metoder och digitalt jordbruk, som kan bidra med sidovinster för jordmånens kvalitet och den biologiska mångfalden samt hjälpa jordbrukare att sluta vara beroende av mineralgödselmedel och minska fosfor- och kväveflöden. Parlamentet påpekar att man vid en minskning av ineffektiv gödsling och utfasning av överdriven gödsling bör ta hänsyn till klimat- och miljöeffekterna av olika gödselmedel, inklusive förekomsten av tungmetaller. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sina strategiska planer inkludera åtgärder för att främja en effektiv och kretsloppsbaserad hantering av näringsämnen, samt att kraftfullt stödja utbildning för jordbruksrådgivare och jordbrukare och att ta vara på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken som ett tillfälle att begränsa utsläppen av ammoniak (NH3) från jordbrukssektorn. Parlamentet betonar att förbättrad hantering av näringsämnen medför både ekonomiska och miljörelaterade fördelar. Parlamentet understryker betydelsen av att tillämpa modern och innovativ teknik och lösningar såsom precisionsjordbruk, riktad gödsling som är anpassad till växternas behov, och rådgivning om växtnäring och hanteringsstöd, samt att installera bredband i landsbygdsområden för det ändamålet. Parlamentet anser att hållbara affärsmodeller för jordbruk bör stödjas i syfte att främja insamling, återvinning och återanvändning från avfallsflöden som är fria från föroreningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att minska näringsförlusterna med minst 50 % och samtidigt se till att markens bördighet inte försämras. Parlamentet är övertygat om att detta bäst kan uppnås genom att näringscykler stängs och näringsämnen återvinns och återanvänds, samt genom att jordbrukare uppmuntras och belönas för att odla baljväxter. Parlamentet insisterar på att det behövs rättsligt bindande lagstiftningsinitiativ och åtgärder som syftar till att göra det möjligt för jordbrukare att förbättra näringsämneshanteringen i detta syfte. Parlamentet betonar att man bör arbeta mot dessa mål med hjälp av holistiska och cirkulära metoder för hanteringen av näringsämnen, till exempel med agroekologiska metoder och digitalt jordbruk, som kan bidra med sidovinster för jordmånens kvalitet och den biologiska mångfalden samt hjälpa jordbrukare att sluta vara beroende av mineralgödselmedel och minska fosfor- och kväveflöden. Parlamentet påpekar att man vid en minskning av ineffektiv gödsling och utfasning av överdriven gödsling bör ta hänsyn till klimat- och miljöeffekterna av olika gödselmedel, inklusive förekomsten av tungmetaller. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sina strategiska planer inkludera åtgärder för att främja en effektiv och kretsloppsbaserad hantering av näringsämnen, samt att kraftfullt stödja utbildning för jordbruksrådgivare och jordbrukare och att ta vara på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken som ett tillfälle att begränsa utsläppen av ammoniak (NH3

| 15. | Europaparlamentet betonar att målen om minskad användning av och därmed förknippade risker med kemiska bekämpningsmedel och minskade näringsämnesförluster bara kan uppnås om det finns säkrare alternativ och därmed en fungerande verktygslåda för växtskydd. Parlamentet betonar dock vikten av utbildning för att säkerställa att förebyggande åtgärder tillämpas på rätt sätt. Parlamentet efterlyser ökad forskning om och utveckling av alternativa växtskyddsmedel, gödningsmedel och mer resistenta sorter som kräver mindre insatser för att säkra stabila skördar och digitala verktyg, samt incitament för tillämpningsmetoder och tillämpningsteknik såsom precisionsjordbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och förenkla antagandet av nya växtskyddslösningar, inbegripet växtskyddsmedel med mindre påverkan, såsom lågriskämnen eller biolösningar, och att införa en definition och en separat kategori för naturliga ämnen i övergripande lagstiftning, samt att delta i initiativ för att hitta alternativa sätt att bedöma dessa ämnen med låg risk, allmänkemikalier och naturligt förekommande ämnen. Parlamentet betonar vidare att minskad användning av bekämpningsmedel måste gå hand i hand med en större tillgång på marknaden av hållbara alternativ som ger ett växtskydd som är likvärdigt med kemiska bekämpningsmedel för att undvika spridning av växtskadegörare. Parlamentet begär dessutom att åtgärder ska vidtas för att underlätta införandet av nya metoder i bedömningarna av risker med kemiska livsmedel och foder, så att behovet av tester med användning av djur minskar och i slutändan kan fasas ut fullständigt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att målen om minskad användning av och därmed förknippade risker med kemiska bekämpningsmedel och minskade näringsämnesförluster bara kan uppnås om det finns säkrare alternativ och därmed en fungerande verktygslåda för växtskydd. Parlamentet betonar dock vikten av utbildning för att säkerställa att förebyggande åtgärder tillämpas på rätt sätt. Parlamentet efterlyser ökad forskning om och utveckling av alternativa växtskyddsmedel, gödningsmedel och mer resistenta sorter som kräver mindre insatser för att säkra stabila skördar och digitala verktyg, samt incitament för tillämpningsmetoder och tillämpningsteknik såsom precisionsjordbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och förenkla antagandet av nya växtskyddslösningar, inbegripet växtskyddsmedel med mindre påverkan, såsom lågriskämnen eller biolösningar, och att införa en definition och en separat kategori för naturliga ämnen i övergripande lagstiftning, samt att delta i initiativ för att hitta alternativa sätt att bedöma dessa ämnen med låg risk, allmänkemikalier och naturligt förekommande ämnen. Parlamentet betonar vidare att minskad användning av bekämpningsmedel måste gå hand i hand med en större tillgång på marknaden av hållbara alternativ som ger ett växtskydd som är likvärdigt med kemiska bekämpningsmedel för att undvika spridning av växtskadegörare. Parlamentet begär dessutom att åtgärder ska vidtas för att underlätta införandet av nya metoder i bedömningarna av risker med kemiska livsmedel och foder, så att behovet av tester med användning av djur minskar och i slutändan kan fasas ut fullständigt.

| 16. | Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att skydda bin och andra pollinerande insekter mot de skadliga effekterna av bekämpningsmedel och sjukdomar. Parlamentet påminner om sin invändning av den 23 oktober 2019 (61) och upprepar sin uppmaning till kommissionen att säkerställa att revideringen av vägledningen om bin och framtida genomförandeakter inte leder till en skyddsnivå för bin som är lägre än den som fastställdes i Efsas vägledning om bin från 2013, och bygger på de senaste vetenskapliga och tekniska rönen, och föreslår därför att de enhetliga principerna ska ändras, inte bara när det gäller akut toxicitet för honungsbin, utan åtminstone även när det gäller kronisk toxicitet och toxicitet för honungsbilarver samt akut toxicitet för humlor. Parlamentet konstaterar att Efsa arbetar med att ta fram ett eget modelleringssystem, ApisRAM, som verkar stämma bättre överens med honungsbins biologi än BeeHAVE och vara mindre känsligt för intressekonflikter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skyndsamt ompröva de ämnen som har samma verkningssätt som neonikotinoider. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att skydda bin och andra pollinerande insekter mot de skadliga effekterna av bekämpningsmedel och sjukdomar. Parlamentet påminner om sin invändning av den 23 oktober 2019 (61

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en indikator för pollinerande insekter (62) och ett mål för återställande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en ny EU-omfattande övervakningsram för pollinerande insekter med stabila system som sätts in på medlemsstatsnivå, milstolpar, tydligt tidsbundna mål, indikatorer och delmål. Parlamentet betonar att övervakningsverksamheterna måste integreras i den nya övervaknings- och bedömningsramen i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om en indikator för pollinerande insekter (62

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra systematisk och standardiserad fältövervakning av den biologiska mångfalden i odlingslandskapet, inklusive pollinerande insekter, med deltagande av fackfolk, jordbrukare och lekmannaforskare, och att använda informationen till att utvärdera EU:s strategier och genomförandet av dem. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra systematisk och standardiserad fältövervakning av den biologiska mångfalden i odlingslandskapet, inklusive pollinerande insekter, med deltagande av fackfolk, jordbrukare och lekmannaforskare, och att använda informationen till att utvärdera EU:s strategier och genomförandet av dem.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om betydelsen av en One health-modell. Parlamentet betonar att antimikrobiell resistens är ett växande transnationellt och gränsöverskridande hälsohot där samordnade EU-åtgärder kan göra skillnad. Parlamentet är medvetet om de betydande insatser som görs för att minska användningen av antimikrobiella medel hos djur, vilket har bidragit till de globala ansträngningarna att minska antibiotikaresistensen. Parlamentet betonar dock att man behöver minska användningen av antibiotika ytterligare, även inom livsmedelsproduktionen. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att minska den totala försäljningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur och inom vattenbruket med 50 % fram till 2030, och understryker att de framsteg som redan gjorts på medlemsstatsnivå måste beaktas. Parlamentet påpekar att det behövs delmål och tydliga insatser och åtgärder, inbegripet påföljder enligt EU-lagstiftningen, om detta mål ska kunna uppnås. Vidare erinrar parlamentet om att bättre djurhållningsmetoder är avgörande om detta mål ska kunna uppnås, eftersom bättre djurskydd leder till bättre djurhälsa, vilket minskar behovet av läkemedel. Parlamentet anser att ett korrekt genomförande av förordningen om veterinärmedicinska läkemedel (63) och förordning (EU) 2019/4 om foder som innehåller läkemedel (64) ytterligare kommer att minska användningen av antibiotika, och uppmanar kommissionen att granska medlemsstaternas genomförande och efterlevnad. Parlamentet betonar att andra antimikrobiella medel än reservantibiotika för människor även i fortsättningen måste finnas tillgängliga för nödvändig användning, så att djurs hälsa och djurskydd alltid säkerställs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om betydelsen av en One health-modell. Parlamentet betonar att antimikrobiell resistens är ett växande transnationellt och gränsöverskridande hälsohot där samordnade EU-åtgärder kan göra skillnad. Parlamentet är medvetet om de betydande insatser som görs för att minska användningen av antimikrobiella medel hos djur, vilket har bidragit till de globala ansträngningarna att minska antibiotikaresistensen. Parlamentet betonar dock att man behöver minska användningen av antibiotika ytterligare, även inom livsmedelsproduktionen. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att minska den totala försäljningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur och inom vattenbruket med 50 % fram till 2030, och understryker att de framsteg som redan gjorts på medlemsstatsnivå måste beaktas. Parlamentet påpekar att det behövs delmål och tydliga insatser och åtgärder, inbegripet påföljder enligt EU-lagstiftningen, om detta mål ska kunna uppnås. Vidare erinrar parlamentet om att bättre djurhållningsmetoder är avgörande om detta mål ska kunna uppnås, eftersom bättre djurskydd leder till bättre djurhälsa, vilket minskar behovet av läkemedel. Parlamentet anser att ett korrekt genomförande av förordningen om veterinärmedicinska läkemedel (63

64

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som läggs på behovet av att minska den totala försäljningen inom EU av antibiotika för produktionsdjur och inom vattenbruk, och betonar att det inom ramen för One health-modellen har antagits och kommer att antas EU-initiativ på detta område som erkänner det inbördes beroendet mellan människors, djurs och miljöns hälsa och välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på fler åtgärder som möjliggör och ger incitament till hållbara innovativa lösningar, i synnerhet förebyggande verktyg och alternativa behandlingar. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att standarderna för produkter av animaliskt ursprung som importeras till EU är likvärdiga med de standarder som fastställs i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel. Parlamentet noterar att man som ett led i översynen av förordningen om fodertillsatser (65) behöver ta itu med användningen av ämnen som för närvarande inte klassificeras som antibiotika men som har antibiotiska egenskaper som överensstämmer med artikel 4.14 i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel och som får användas inom jordbruk med djurhållning och vattenbruk i förebyggande syfte. Parlamentet uppmärksammar på att arbetstagare i livsmedelskedjan riskerar att smittas av antimikrobiellt resistenta patogener, till exempel när de administrerar veterinärmedicinska läkemedel genom att strö dem över foder. Parlamentet betonar att man behöver vidta lämpliga åtgärder för att minska denna allvarliga arbetsmiljörisk. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som läggs på behovet av att minska den totala försäljningen inom EU av antibiotika för produktionsdjur och inom vattenbruk, och betonar att det inom ramen för One health-modellen har antagits och kommer att antas EU-initiativ på detta område som erkänner det inbördes beroendet mellan människors, djurs och miljöns hälsa och välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på fler åtgärder som möjliggör och ger incitament till hållbara innovativa lösningar, i synnerhet förebyggande verktyg och alternativa behandlingar. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att standarderna för produkter av animaliskt ursprung som importeras till EU är likvärdiga med de standarder som fastställs i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel. Parlamentet noterar att man som ett led i översynen av förordningen om fodertillsatser (65

| 21. | Europaparlamentet påminner om att jordbruk och skogsbruk spelar en viktig roll i arbetet med klimatanpassning och begränsning av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att det är viktigt att vara medveten om och övervaka jordbrukets och djurhållningens inverkan på utsläpp av växthusgaser och markanvändning. Parlamentet betonar att man måste minska dessa utsläpp i syfte att bidra till EU:s åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar behovet av och potentialen i att bibehålla, återställa och utöka naturliga kolsänkor och minska jordbrukets utsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid, särskilt inom foder- och djurhållningssektorerna samt inom sektorn för gödselmedel från organiska material och mineralkällor, utan att ytterligare äventyra djurskyddet, och samtidigt se till att inte jordens bördighet försämras. Parlamentet inser att friska djur kräver mindre naturresurser och att hållbara djurhållningsmetoder kan leda till minskade växthusgasutsläpp. Parlamentet efterlyser lämpliga och skräddarsydda lagstiftningsåtgärder och mål för utsläpp från jordbruk och relaterad markanvändning som en del av paketet Fit for 55 för att säkerställa en ambitiös minskning av alla växthusgasutsläpp inom dessa sektorer, bland annat genom att ta itu med djurtätheten i EU och utsläpp från markanvändning från importerat foder och importerade livsmedel. Parlamentet efterlyser sammanhållna politiska åtgärder för att möjliggöra en omställning till mer hållbara metoder såsom gräsbaserad extensiv animalieproduktion som en del av ett blandat jordbrukssystem som respekterar den lokala miljöns bärförmåga och stöder den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att jordbruk och skogsbruk spelar en viktig roll i arbetet med klimatanpassning och begränsning av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att det är viktigt att vara medveten om och övervaka jordbrukets och djurhållningens inverkan på utsläpp av växthusgaser och markanvändning. Parlamentet betonar att man måste minska dessa utsläpp i syfte att bidra till EU:s åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar behovet av och potentialen i att bibehålla, återställa och utöka naturliga kolsänkor och minska jordbrukets utsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid, särskilt inom foder- och djurhållningssektorerna samt inom sektorn för gödselmedel från organiska material och mineralkällor, utan att ytterligare äventyra djurskyddet, och samtidigt se till att inte jordens bördighet försämras. Parlamentet inser att friska djur kräver mindre naturresurser och att hållbara djurhållningsmetoder kan leda till minskade växthusgasutsläpp. Parlamentet efterlyser lämpliga och skräddarsydda lagstiftningsåtgärder och mål för utsläpp från jordbruk och relaterad markanvändning som en del av paketet Fit for 55 för att säkerställa en ambitiös minskning av alla växthusgasutsläpp inom dessa sektorer, bland annat genom att ta itu med djurtätheten i EU och utsläpp från markanvändning från importerat foder och importerade livsmedel. Parlamentet efterlyser sammanhållna politiska åtgärder för att möjliggöra en omställning till mer hållbara metoder såsom gräsbaserad extensiv animalieproduktion som en del av ett blandat jordbrukssystem som respekterar den lokala miljöns bärförmåga och stöder den biologiska mångfalden.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att det sker en lovande utveckling på området fodertillsatser som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser och vatten- och luftföroreningar från djurhållning. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens planer på att göra det lättare att släppa ut miljömässigt hållbara och innovativa fodertillsatser på marknaden, och efterlyser relevanta forskningsprogram till stöd för ytterligare utveckling av dem. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att det sker en lovande utveckling på området fodertillsatser som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser och vatten- och luftföroreningar från djurhållning. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens planer på att göra det lättare att släppa ut miljömässigt hållbara och innovativa fodertillsatser på marknaden, och efterlyser relevanta forskningsprogram till stöd för ytterligare utveckling av dem.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att extensiv permanent gräsbaserad, betesskogsbruksbaserad eller extensiv ekologisk djurhållning, som ofta inbegriper betesmarker med högt miljövärde, är viktiga inslag i det europeiska livsmedelssystemet, och att dess kvalitetssystem är en avgörande faktor för många traditionella landsbygdssamhällen som gör det möjligt för dem att på ett produktivt sätt använda mark som annars skulle ha övergetts. Parlamentet understryker att denna form av markbaserad jordbruksproduktion med låg densitet kan ha många positiva effekter för miljön och bevarandet av kulturlandskap, bidrar till att skydda landsbygdsområden från avfolkning och nedläggning, hjälper till att begränsa klimatförändringarna och bidrar till en cirkulär ekonomi och återställande av den biologiska mångfalden och måste därför stödjas och uppmuntras. Parlamentet betonar att stöd bör ges till jordbruksföretag som ställer om till mer hållbara produktionsformer och frångår jordbruksmetoder med hög djurtäthet och monokulturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess politik och finansieringsprogram stöder det traditionella europeiska kulturlandskapet, såsom sluttande och terrasserade vinodlingar och extensiv permanent gräsbaserad produktion som stöder den biologiska mångfalden. Parlamentet noterar att medlemsstaternas rapporter enligt artikel 17 i art- och habitatdirektivet (66) betonar att många kulturformade gräsmarker har en ogynnsam, otillfredsställande eller dålig bevarandestatus, och att pollinerande insekter som är beroende av dem är hotade, vilket äventyrar pollineringstjänsterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att extensiv permanent gräsbaserad, betesskogsbruksbaserad eller extensiv ekologisk djurhållning, som ofta inbegriper betesmarker med högt miljövärde, är viktiga inslag i det europeiska livsmedelssystemet, och att dess kvalitetssystem är en avgörande faktor för många traditionella landsbygdssamhällen som gör det möjligt för dem att på ett produktivt sätt använda mark som annars skulle ha övergetts. Parlamentet understryker att denna form av markbaserad jordbruksproduktion med låg densitet kan ha många positiva effekter för miljön och bevarandet av kulturlandskap, bidrar till att skydda landsbygdsområden från avfolkning och nedläggning, hjälper till att begränsa klimatförändringarna och bidrar till en cirkulär ekonomi och återställande av den biologiska mångfalden och måste därför stödjas och uppmuntras. Parlamentet betonar att stöd bör ges till jordbruksföretag som ställer om till mer hållbara produktionsformer och frångår jordbruksmetoder med hög djurtäthet och monokulturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess politik och finansieringsprogram stöder det traditionella europeiska kulturlandskapet, såsom sluttande och terrasserade vinodlingar och extensiv permanent gräsbaserad produktion som stöder den biologiska mångfalden. Parlamentet noterar att medlemsstaternas rapporter enligt artikel 17 i art- och habitatdirektivet (66

| 24. | Europaparlamentet efterlyser en starkare harmonisering av den rättsliga ramen för djurhållning i EU, med gemensamma vetenskapsbaserade djurskyddsindikatorer, och välkomnar kommissionens åtagande att vid behov utvärdera och se över den befintliga djurskyddslagstiftningen. Parlamentet understryker att man behöver beakta de senaste framstegen inom djurskyddsforskning och tillmötesgå offentliga, politiska och marknadsrelaterade krav på högre djurskyddsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag med målet att fasa ut användningen av burar i djurhållning i EU, och att bedöma huruvida en utfasning senast 2027 skulle vara möjlig. Parlamentet betonar att denna utfasning bör baseras på en vetenskapligt grundad konsekvensbedömning och säkerställa en lämplig övergångsperiod. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en strategi där varje art behandlas individuellt så att hänsyn tas till och bedömningar görs av varje enskilt djurs särdrag, och där olika arter får inhysningssystem som är anpassade till deras särskilda behov, samtidigt som man skyddar djurs och människors hälsa, skyddar arbetstagare och säkerställer tillräckligt stöd och en övergångsperiod i syfte att bibehålla jordbrukarnas och uppfödarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser en starkare harmonisering av den rättsliga ramen för djurhållning i EU, med gemensamma vetenskapsbaserade djurskyddsindikatorer, och välkomnar kommissionens åtagande att vid behov utvärdera och se över den befintliga djurskyddslagstiftningen. Parlamentet understryker att man behöver beakta de senaste framstegen inom djurskyddsforskning och tillmötesgå offentliga, politiska och marknadsrelaterade krav på högre djurskyddsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag med målet att fasa ut användningen av burar i djurhållning i EU, och att bedöma huruvida en utfasning senast 2027 skulle vara möjlig. Parlamentet betonar att denna utfasning bör baseras på en vetenskapligt grundad konsekvensbedömning och säkerställa en lämplig övergångsperiod. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en strategi där varje art behandlas individuellt så att hänsyn tas till och bedömningar görs av varje enskilt djurs särdrag, och där olika arter får inhysningssystem som är anpassade till deras särskilda behov, samtidigt som man skyddar djurs och människors hälsa, skyddar arbetstagare och säkerställer tillräckligt stöd och en övergångsperiod i syfte att bibehålla jordbrukarnas och uppfödarnas konkurrenskraft.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att det behövs ett högkvalitativt djurskyddssystem, även inom transport och slakt. Parlamentet betonar att en hög djurskyddsnivå är väsentlig för en hållbar utveckling och avgörande för bättre livsmedelskvalitet som underlättar hälsosammare näringsintag, uppfyller konsumenternas krav och bidrar till bevarandet av biologisk mångfald. Parlamentet betonar att det behövs en enhetlig och harmoniserad strategi som tar hänsyn till människors hälsa, miljön, den biologiska mångfalden, djurens hälsa och välbefinnande samt klimatet på ett holistiskt och gemensamt sätt i samband med ett hållbart livsmedelssystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att det behövs ett högkvalitativt djurskyddssystem, även inom transport och slakt. Parlamentet betonar att en hög djurskyddsnivå är väsentlig för en hållbar utveckling och avgörande för bättre livsmedelskvalitet som underlättar hälsosammare näringsintag, uppfyller konsumenternas krav och bidrar till bevarandet av biologisk mångfald. Parlamentet betonar att det behövs en enhetlig och harmoniserad strategi som tar hänsyn till människors hälsa, miljön, den biologiska mångfalden, djurens hälsa och välbefinnande samt klimatet på ett holistiskt och gemensamt sätt i samband med ett hållbart livsmedelssystem.

| 26. | Europaparlamentet anser att man måste inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som systematiskt brister i genomförandet och efterlevnaden av befintlig djurskyddslagstiftning, och att vid behov täppa till luckor i lagstiftningen och fastställa högre standarder i djurskyddslagstiftningen. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att EU beaktar tredjeländers efterlevnad av djurskyddsstandarder, särskilt när det gäller importerade produkter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att man måste inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som systematiskt brister i genomförandet och efterlevnaden av befintlig djurskyddslagstiftning, och att vid behov täppa till luckor i lagstiftningen och fastställa högre standarder i djurskyddslagstiftningen. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att EU beaktar tredjeländers efterlevnad av djurskyddsstandarder, särskilt när det gäller importerade produkter.

| 27. | Europaparlamentet betonar att djur bör uppleva så lite oro som möjligt när de transporteras och slaktas, och välkomnar därför avsikten att se över den befintliga djurskyddslagstiftningen i fråga om djurtransporter och slakt av djur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta lokal slakt, inklusive mobil slakt, med mindre enheter och bättre utbildning av personalen för att undvika att djuren lider. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja alternativ till transport av levande djur när så är möjligt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att djur bör uppleva så lite oro som möjligt när de transporteras och slaktas, och välkomnar därför avsikten att se över den befintliga djurskyddslagstiftningen i fråga om djurtransporter och slakt av djur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta lokal slakt, inklusive mobil slakt, med mindre enheter och bättre utbildning av personalen för att undvika att djuren lider. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja alternativ till transport av levande djur när så är möjligt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och verkställa relevant EU-lagstiftning, särskilt rådets förordning nr 1/2005 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (67). Parlamentet beklagar den nuvarande underlåtenheten att följa domstolens dom om att djurskyddet inte stannar vid EU:s yttre gränser och att djurtransportörer som lämnar Europeiska unionen därför också måste följa EU:s djurskyddsregler när de reser ut ur EU, samtidigt som man lyfter fram svårigheterna med tillämpningen eftersom EU inte har någon jurisdiktion i tredjeländer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och verkställa relevant EU-lagstiftning, särskilt rådets förordning nr 1/2005 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (67

| 29. | Europaparlamentet påminner om att 70 procent av de sjukdomar och pandemier som uppkommer enligt IPBES har sitt ursprung bland djur. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt vanligare uppkomsten av zoonotiska sjukdomar som överförs från djur till människor (antropozoonoser), såsom Q-feber, fågelinfluensa och det nya influensaviruset A(H1N1), och som förvärras av klimatförändringar, miljöförstöring, förändrad markanvändning, avskogning, förstörelse av och press på den biologiska mångfalden och naturliga livsmiljöer, olaglig handel med vilda djur samt våra nuvarande system för produktion och konsumtion av livsmedel. Parlamentet understryker att animalieproduktionssystemen, som innebär att djur med liknande genotyp hålls nära varandra, kan öka djurens sårbarhet för infektionssjukdomar, vilket skapar förutsättningar för uppkomst och spridning av zoonotiska sjukdomar (68). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda övergången från dessa jordbruksmetoder och från en ohållbar användning av vilda djur och växter, inklusive olaglig handel, till bättre förvaltning av veterinärprevention och främjande av höga standarder för djurhälsa och djurskydd, inklusive med EU:s handelspartner, i syfte att förhindra spridning av zoonotiska sjukdomar och invasiva arter och att främja EU:s höga standarder för biosäkerhet som bästa praxis på global nivå. Parlamentet konstaterar att förebyggande av sjukdomar och beredskap, dvs. tillgång till metoder för diagnos, förebyggande och behandling, är avgörande för att hejda framväxande hot mot såväl människor som djur. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att 70 procent av de sjukdomar och pandemier som uppkommer enligt IPBES har sitt ursprung bland djur. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt vanligare uppkomsten av zoonotiska sjukdomar som överförs från djur till människor (antropozoonoser), såsom Q-feber, fågelinfluensa och det nya influensaviruset A(H1N1), och som förvärras av klimatförändringar, miljöförstöring, förändrad markanvändning, avskogning, förstörelse av och press på den biologiska mångfalden och naturliga livsmiljöer, olaglig handel med vilda djur samt våra nuvarande system för produktion och konsumtion av livsmedel. Parlamentet understryker att animalieproduktionssystemen, som innebär att djur med liknande genotyp hålls nära varandra, kan öka djurens sårbarhet för infektionssjukdomar, vilket skapar förutsättningar för uppkomst och spridning av zoonotiska sjukdomar (68

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens konstaterande att ekologiskt jordbruk är en av de viktiga komponenterna på EU:s väg mot mer hållbara livsmedelssystem, och ambitionen att utöka den del av EU:s jordbruksmark som används till ekologiskt jordbruk fram till 2030. Parlamentet understryker att en majoritet av medlemsstaterna redan har antagit mål för att öka den jordbruksareal som används till ekologisk produktion. Parlamentet ser fram emot analysen av den ekologiska sektorn i den övergripande konsekvensbedömningen av strategin, och betonar att den europeiska handlingsplanen för ekologiskt jordbruk kommer att spela en viktig roll för att öka dess spridning. Parlamentet understryker att utvecklingen och tillväxten av den ekologiska sektorn måste åtföljas av marknadsdriven utveckling och utveckling av försörjningskedjan och åtgärder som ytterligare stimulerar efterfrågan på ekologiska livsmedel och säkerställer konsumenternas förtroende, tillsammans med offentlig upphandling, skatteincitament och ett brett spektrum av säljfrämjande åtgärder, forskning, innovation, utbildning och vetenskaplig kunskapsöverföring, som alla kan bidra till att stabilisera marknaden för ekologiska produkter och säkerställa en skälig ersättning för jordbrukarna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens konstaterande att ekologiskt jordbruk är en av de viktiga komponenterna på EU:s väg mot mer hållbara livsmedelssystem, och ambitionen att utöka den del av EU:s jordbruksmark som används till ekologiskt jordbruk fram till 2030. Parlamentet understryker att en majoritet av medlemsstaterna redan har antagit mål för att öka den jordbruksareal som används till ekologisk produktion. Parlamentet ser fram emot analysen av den ekologiska sektorn i den övergripande konsekvensbedömningen av strategin, och betonar att den europeiska handlingsplanen för ekologiskt jordbruk kommer att spela en viktig roll för att öka dess spridning. Parlamentet understryker att utvecklingen och tillväxten av den ekologiska sektorn måste åtföljas av marknadsdriven utveckling och utveckling av försörjningskedjan och åtgärder som ytterligare stimulerar efterfrågan på ekologiska livsmedel och säkerställer konsumenternas förtroende, tillsammans med offentlig upphandling, skatteincitament och ett brett spektrum av säljfrämjande åtgärder, forskning, innovation, utbildning och vetenskaplig kunskapsöverföring, som alla kan bidra till att stabilisera marknaden för ekologiska produkter och säkerställa en skälig ersättning för jordbrukarna.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar tanken på att förbättra, stimulera och belöna naturlig koldioxidbindning i mark, något som redan har uppnåtts i vissa jordbruksföretag, genom att ytterligare belöna jordbrukare för att de utvecklar och upprätthåller goda jordbruksmetoder för koldioxidbindning, vilket bör leda till förbättrade kolsänkor i hela EU. Parlamentet understryker att jordbruks- och livsmedelspolitiken bör underlätta övergången till ett hållbart jordbruk genom att belöna jordbrukarna för de miljö- och klimatfördelar som de tillhandahåller. Parlamentet betonar att naturbaserade lösningar, såsom omfattande växelbruk, odling av mellangrödor, permakultur, agroekologi och återställande av ekosystem, och särskilt återställande och underhåll av torvmarker, är viktiga för att öka de naturliga kolsänkorna och koldioxidbindningen. Parlamentet betonar dock att jordbruk och jordbruksmetoder med betydande negativ inverkan på klimat, biologisk mångfald, mark, vatten, luft och djurskydd inte bör få någon klimatfinansiering och inte heller ges incitament eller belöning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka en ram för stabil kvantifiering och certifiering av koldioxid som bör förebygga risken för den form av falska framställningar som kallas grönmålning. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram flera alternativ för kolinlagrande jordbruk och understryker att koldioxidmarknaderna ingår i en mycket bredare uppsättning lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att minska växthusgasutsläppen, och betonar att system för kolinlagrande jordbruk bör ingå i en verktygslåda med incitament för att uppnå klimatmålen. Parlamentet begär att förslagen ska vara förenliga med djurskydds- och miljömålen och med principen om att inte vålla skada i den gröna given. Parlamentet stöder en stimulerad utbredning av regenerativa jordbruksmetoder, bättre tillgång till teknik, uppgifter, utbildning och information, samt en diversifiering av jordbrukarnas inkomster genom koldioxidbindning och betalningar för ekosystemtjänster, vilket gör jordbrukarna mer resilienta. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar tanken på att förbättra, stimulera och belöna naturlig koldioxidbindning i mark, något som redan har uppnåtts i vissa jordbruksföretag, genom att ytterligare belöna jordbrukare för att de utvecklar och upprätthåller goda jordbruksmetoder för koldioxidbindning, vilket bör leda till förbättrade kolsänkor i hela EU. Parlamentet understryker att jordbruks- och livsmedelspolitiken bör underlätta övergången till ett hållbart jordbruk genom att belöna jordbrukarna för de miljö- och klimatfördelar som de tillhandahåller. Parlamentet betonar att naturbaserade lösningar, såsom omfattande växelbruk, odling av mellangrödor, permakultur, agroekologi och återställande av ekosystem, och särskilt återställande och underhåll av torvmarker, är viktiga för att öka de naturliga kolsänkorna och koldioxidbindningen. Parlamentet betonar dock att jordbruk och jordbruksmetoder med betydande negativ inverkan på klimat, biologisk mångfald, mark, vatten, luft och djurskydd inte bör få någon klimatfinansiering och inte heller ges incitament eller belöning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka en ram för stabil kvantifiering och certifiering av koldioxid som bör förebygga risken för den form av falska framställningar som kallas grönmålning. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram flera alternativ för kolinlagrande jordbruk och understryker att koldioxidmarknaderna ingår i en mycket bredare uppsättning lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att minska växthusgasutsläppen, och betonar att system för kolinlagrande jordbruk bör ingå i en verktygslåda med incitament för att uppnå klimatmålen. Parlamentet begär att förslagen ska vara förenliga med djurskydds- och miljömålen och med principen om att inte vålla skada i den gröna given. Parlamentet stöder en stimulerad utbredning av regenerativa jordbruksmetoder, bättre tillgång till teknik, uppgifter, utbildning och information, samt en diversifiering av jordbrukarnas inkomster genom koldioxidbindning och betalningar för ekosystemtjänster, vilket gör jordbrukarna mer resilienta.

| 32. | Europaparlamentet understryker att utsäde och växtförökningsmaterial måste karaktäriseras av säkerhet och mångfald för att ge stabila avkastningar, och att växtsorter måste anpassas till de påfrestningar som klimatförändringarna medför, till exempel traditionella och lokalt anpassade sorter, och sorter som lämpar sig för ekologisk produktion och jordbruk med begränsad användning av insatsmedel, samtidigt som man måste säkerställa insyn och valfrihet för jordbrukare och tillgång till genetiska resurser och innovativa växtförädlingstekniker i syfte att främja friskt utsäde och skydda växter mot skadegörare och sjukdomar och för att hjälpa jordbrukare att hantera de allt större riskerna med klimatförändringarna genom att säkerställa incitament för öppen innovation genom växtvariation. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att utsäde och växtförökningsmaterial måste karaktäriseras av säkerhet och mångfald för att ge stabila avkastningar, och att växtsorter måste anpassas till de påfrestningar som klimatförändringarna medför, till exempel traditionella och lokalt anpassade sorter, och sorter som lämpar sig för ekologisk produktion och jordbruk med begränsad användning av insatsmedel, samtidigt som man måste säkerställa insyn och valfrihet för jordbrukare och tillgång till genetiska resurser och innovativa växtförädlingstekniker i syfte att främja friskt utsäde och skydda växter mot skadegörare och sjukdomar och för att hjälpa jordbrukare att hantera de allt större riskerna med klimatförändringarna genom att säkerställa incitament för öppen innovation genom växtvariation.

| 33. | Europaparlamentet lyfter fram de potentiella negativa effekterna av koncentration och monopolisering inom utsädessektorn, och uppmanar kommissionen att fastställa åtgärder för att vid behov bekämpa dem. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av öppen innovation genom växtförädlarrättigheter, och noterar med oro de skadliga effekterna av omfattande patent inom utsädessektorn. Parlamentet anser att privata medborgares och små aktörers icke-kommersiella produktion och användning av traditionella och lokalt anpassade utsädessorter inte bör vara föremål för oproportionerlig reglering på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet betonar att man behöver bevara en stark inre marknad för utsädessektorn i EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet lyfter fram de potentiella negativa effekterna av koncentration och monopolisering inom utsädessektorn, och uppmanar kommissionen att fastställa åtgärder för att vid behov bekämpa dem. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av öppen innovation genom växtförädlarrättigheter, och noterar med oro de skadliga effekterna av omfattande patent inom utsädessektorn. Parlamentet anser att privata medborgares och små aktörers icke-kommersiella produktion och användning av traditionella och lokalt anpassade utsädessorter inte bör vara föremål för oproportionerlig reglering på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet betonar att man behöver bevara en stark inre marknad för utsädessektorn i EU.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en större samordning på EU-nivå för att stimulera bevarande och en hållbar användning av genetisk mångfald, och en gemensam EU-plattform för informationsutbyte om bevarade genetiska resurser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser en större samordning på EU-nivå för att stimulera bevarande och en hållbar användning av genetisk mångfald, och en gemensam EU-plattform för informationsutbyte om bevarade genetiska resurser.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av en översyn av saluföringsreglerna för traditionella och lokalt anpassade växtsorter för att bidra till att de bevaras och används på ett hållbart sätt. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder för att underlätta registreringen av utsädessorter, även för ekologiskt jordbruk, och för att underlätta marknadstillträdet för traditionella och lokalt anpassade sorter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av en översyn av saluföringsreglerna för traditionella och lokalt anpassade växtsorter för att bidra till att de bevaras och används på ett hållbart sätt. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder för att underlätta registreringen av utsädessorter, även för ekologiskt jordbruk, och för att underlätta marknadstillträdet för traditionella och lokalt anpassade sorter.

| 36. | Europaparlamentet noterar studien om statusen för ny genomisk teknik enligt unionsrätten och mot bakgrund av domstolens dom i mål C-528/16 (SWD(2021)0092), och kommissionens tillkännagivande av sina planer att inleda en regleringspolitisk åtgärd, inbegripet en konsekvensbedömning och ett offentligt samråd om växter som härrör från viss ny genomisk teknik, i syfte att upprätthålla en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön, samtidigt som de potentiella fördelarna från vetenskap och innovation tas tillvara, framför allt för att bidra till hållbarhet och till hållbarhetsmålen i den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin. Parlamentet framhåller försiktighetsprincipen och behovet av att säkerställa transparens och valfrihet för jordbrukare, bearbetningsföretag och konsumenter, och betonar att denna politiska åtgärd bör inbegripa riskbedömningar och en omfattande översyn och bedömning av alternativ för spårbarhet och märkning, i syfte att få till stånd en ordentlig tillsyn och förse konsumenterna med relevant information, även för produkter från tredjeländer, så att lika villkor gäller för alla. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar studien om statusen för ny genomisk teknik enligt unionsrätten och mot bakgrund av domstolens dom i mål C-528/16 (SWD(2021)0092), och kommissionens tillkännagivande av sina planer att inleda en regleringspolitisk åtgärd, inbegripet en konsekvensbedömning och ett offentligt samråd om växter som härrör från viss ny genomisk teknik, i syfte att upprätthålla en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön, samtidigt som de potentiella fördelarna från vetenskap och innovation tas tillvara, framför allt för att bidra till hållbarhet och till hållbarhetsmålen i den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin. Parlamentet framhåller försiktighetsprincipen och behovet av att säkerställa transparens och valfrihet för jordbrukare, bearbetningsföretag och konsumenter, och betonar att denna politiska åtgärd bör inbegripa riskbedömningar och en omfattande översyn och bedömning av alternativ för spårbarhet och märkning, i syfte att få till stånd en ordentlig tillsyn och förse konsumenterna med relevant information, även för produkter från tredjeländer, så att lika villkor gäller för alla.

| 37. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att snarast lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag om ämnet kloning och ”klonade livsmedel”. Parlamentet insisterar på att detta förslag ska innehålla ett förbud mot kloning, ett förbud mot utsläppande på marknaden och import av klonade djur, deras reproduktiva material och deras avkommor, och ett förbud mot utsläppande på marknaden och import av livsmedel från klonade djur och deras avkommor. Parlamentet beklagar djupt bristen på åtgärder för att reglera kloner och deras avkommor och upprepar att naturlig eller artificiell avel eller naturliga eller artificiella avelsförfaranden som orsakar eller sannolikt orsakar lidande eller skada hos något av de berörda djuren inte får tillämpas och att man måste säkerställa att livsmedel från klonade djur och deras avkomma inte kommer in i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att snarast lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag om ämnet kloning och ”klonade livsmedel”. Parlamentet insisterar på att detta förslag ska innehålla ett förbud mot kloning, ett förbud mot utsläppande på marknaden och import av klonade djur, deras reproduktiva material och deras avkommor, och ett förbud mot utsläppande på marknaden och import av livsmedel från klonade djur och deras avkommor. Parlamentet beklagar djupt bristen på åtgärder för att reglera kloner och deras avkommor och upprepar att naturlig eller artificiell avel eller naturliga eller artificiella avelsförfaranden som orsakar eller sannolikt orsakar lidande eller skada hos något av de berörda djuren inte får tillämpas och att man måste säkerställa att livsmedel från klonade djur och deras avkomma inte kommer in i livsmedelskedjan.

| 38. | Europaparlamentet framhåller de europeiska jordbrukarnas viktiga roll i övergången till ett hållbart livsmedelssystem och betonar att tillräckliga ekonomiska resurser måste ställas till förfogande för att uppnå detta. Parlamentet betonar att alla olika hållbara produktionsmetoder, inklusive ekologisk produktion, integrerad produktion och agroekologi, måste användas, främjas och stödjas eftersom de kan ge miljömässig hållbarhet, öka den andel av den totala odlade arealen som används till miljövänliga system och erbjuda starka garantier i fråga om kvalitet, säkerhet, kvantitet och pris. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller de europeiska jordbrukarnas viktiga roll i övergången till ett hållbart livsmedelssystem och betonar att tillräckliga ekonomiska resurser måste ställas till förfogande för att uppnå detta. Parlamentet betonar att alla olika hållbara produktionsmetoder, inklusive ekologisk produktion, integrerad produktion och agroekologi, måste användas, främjas och stödjas eftersom de kan ge miljömässig hållbarhet, öka den andel av den totala odlade arealen som används till miljövänliga system och erbjuda starka garantier i fråga om kvalitet, säkerhet, kvantitet och pris.

| 39. | Europaparlamentet insisterar på att de nationella strategiska planer som ska utarbetas av medlemsstaterna och godkännas av kommissionen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste säkerställa tillräckligt ekonomiskt stöd till alla EU:s jordbrukare och skogsbrukare för att stärka deras konkurrenskraft och inkomster, så att de och deras familjer kan uppnå en rimlig levnadsstandard, bekämpa avfolkningen av landsbygden och upprätthålla livskraftiga landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet insisterar på att de nationella strategiska planer som ska utarbetas av medlemsstaterna och godkännas av kommissionen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste säkerställa tillräckligt ekonomiskt stöd till alla EU:s jordbrukare och skogsbrukare för att stärka deras konkurrenskraft och inkomster, så att de och deras familjer kan uppnå en rimlig levnadsstandard, bekämpa avfolkningen av landsbygden och upprätthålla livskraftiga landsbygdssamhällen.

| 40. | Europaparlamentet ser positivt på att den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ge incitament för att främja innovativa, digitala, ekologiska, regionala och hållbara affärsmodeller för jordbruk och småskalig livsmedelsproduktion, särskilt genom att främja korta leveranskedjor såsom produkter med skyddade geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar, med respekt för reglerna för den inre marknaden och genom strategier med exempelvis innovativ lokal logistik såsom ”gröna nav”, och integrering av hantverksmässig livsmedelsproduktion i andra tjänster på landsbygden, såsom turism eller gastronomi. Parlamentet betonar att den regionala marknadsföringen av jordbruksprodukter och jordbrukspartnerskap har en viktig roll i att främja hållbara leveranskedjor. Parlamentet är medvetet om att import behövs när lokal produktion saknas. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet ser positivt på att den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ge incitament för att främja innovativa, digitala, ekologiska, regionala och hållbara affärsmodeller för jordbruk och småskalig livsmedelsproduktion, särskilt genom att främja korta leveranskedjor såsom produkter med skyddade geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar, med respekt för reglerna för den inre marknaden och genom strategier med exempelvis innovativ lokal logistik såsom ”gröna nav”, och integrering av hantverksmässig livsmedelsproduktion i andra tjänster på landsbygden, såsom turism eller gastronomi. Parlamentet betonar att den regionala marknadsföringen av jordbruksprodukter och jordbrukspartnerskap har en viktig roll i att främja hållbara leveranskedjor. Parlamentet är medvetet om att import behövs när lokal produktion saknas.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast godkänna nationella strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som tydligt visar ett åtagande om hållbarhet ur ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv och som överensstämmer med målen i den europeiska gröna given, de relevanta EU-omfattande målen och Parisavtalet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast godkänna nationella strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som tydligt visar ett åtagande om hållbarhet ur ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv och som överensstämmer med målen i den europeiska gröna given, de relevanta EU-omfattande målen och Parisavtalet.

| 42. | Europaparlamentet begär att man i dessa planer ska ta vederbörlig hänsyn till de särskilda utmaningar som EU:s yttersta randområden står inför när det gäller biologisk mångfald, jordbruksproduktion och utbud av livsmedel och råvaror. Parlamentet betonar att ett adekvat ekonomiskt stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är avgörande för att möjliggöra för EU:s jordbruk att bidra till omställningen till klimatneutralitet och förbättra bevarandet av den biologiska mångfalden. Parlamentet påpekar att förstärkta stödåtgärder, inklusive utbildningsprogram och rådgivningstjänster, är avgörande för att jordbrukarna ska kunna spela sin roll när det gäller att uppnå strategins mål. Parlamentet begär att ”förstärkta miljöprogram” ska genomföras i nationella strategiska planer, i linje med parlamentets ståndpunkt, så att onödig dubblering av villkorlighetskontroller kan undvikas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att man i dessa planer ska ta vederbörlig hänsyn till de särskilda utmaningar som EU:s yttersta randområden står inför när det gäller biologisk mångfald, jordbruksproduktion och utbud av livsmedel och råvaror. Parlamentet betonar att ett adekvat ekonomiskt stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är avgörande för att möjliggöra för EU:s jordbruk att bidra till omställningen till klimatneutralitet och förbättra bevarandet av den biologiska mångfalden. Parlamentet påpekar att förstärkta stödåtgärder, inklusive utbildningsprogram och rådgivningstjänster, är avgörande för att jordbrukarna ska kunna spela sin roll när det gäller att uppnå strategins mål. Parlamentet begär att ”förstärkta miljöprogram” ska genomföras i nationella strategiska planer, i linje med parlamentets ståndpunkt, så att onödig dubblering av villkorlighetskontroller kan undvikas.

| 43. | Europaparlamentet understryker att frisk jord är en förutsättning för en tryggad livsmedels-, foder- och fiberproduktion. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att på EU-nivå förhindra att jorden förstörs ytterligare. Parlamentet understryker att jordbruksjord är en grundläggande naturresurs som måste hållas i gott skick om från jord till bord-strategin ska kunna genomföras. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av den nya markstrategin, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder på grundval av den för att få till stånd de lösningar som krävs. Parlamentet konstaterar att det organiska materialet och den biologiska mångfalden i jorden och de tjänster och varor som jorden tillhandahåller är absolut nödvändiga. Parlamentet beklagar att jorden utsätts för allt större påfrestning. Parlamentet anser att en stabil EU-omfattande övervakning av jordorganismer och tendenser i variation och volym måste inrättas och upprätthållas i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att frisk jord är en förutsättning för en tryggad livsmedels-, foder- och fiberproduktion. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att på EU-nivå förhindra att jorden förstörs ytterligare. Parlamentet understryker att jordbruksjord är en grundläggande naturresurs som måste hållas i gott skick om från jord till bord-strategin ska kunna genomföras. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av den nya markstrategin, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder på grundval av den för att få till stånd de lösningar som krävs. Parlamentet konstaterar att det organiska materialet och den biologiska mångfalden i jorden och de tjänster och varor som jorden tillhandahåller är absolut nödvändiga. Parlamentet beklagar att jorden utsätts för allt större påfrestning. Parlamentet anser att en stabil EU-omfattande övervakning av jordorganismer och tendenser i variation och volym måste inrättas och upprätthållas i samtliga medlemsstater.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att landskapselement som gynnar en stor biologisk mångfald och som krävs för att upprätthålla grundläggande ekosystemtjänster, såsom pollinering och naturlig skadedjursbekämpning, är viktiga för jordbruksproduktionen och ökar dess långsiktiga produktivitet. Parlamentet välkomnar EU-målet att avsätta minst 10 % av jordbruksarealen för detta ändamål. Parlamentet påminner om resultaten av konsekvensbedömningen av den 20 oktober 2011Common Agricultural Policy towards 2020 (den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 2020) (SEC(2011)1153), där det fastslås att en sådan åtgärd inte skulle få några betydande konsekvenser för produktion och inkomst på gårdsnivå. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att landskapselement som gynnar en stor biologisk mångfald och som krävs för att upprätthålla grundläggande ekosystemtjänster, såsom pollinering och naturlig skadedjursbekämpning, är viktiga för jordbruksproduktionen och ökar dess långsiktiga produktivitet. Parlamentet välkomnar EU-målet att avsätta minst 10 % av jordbruksarealen för detta ändamål. Parlamentet påminner om resultaten av konsekvensbedömningen av den 20 oktober 2011Common Agricultural Policy towards 2020

| 45. | Europaparlamentet betonar att jordbruksmark är begränsad och därför måste användas effektivt. Parlamentet betonar att man behöver inbegripa innovativa jordbruksmodeller med låg markanvändning såsom trädgårdsodling och insektsodling i strategin. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att jordbruksmark är begränsad och därför måste användas effektivt. Parlamentet betonar att man behöver inbegripa innovativa jordbruksmodeller med låg markanvändning såsom trädgårdsodling och insektsodling i strategin.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att ”skyddad odling” av frukt och grönsaker i moderna växthus är ett mycket hållbart system för livsmedelsproduktion som används i allt högre grad och som erbjuder ett antal fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma den pågående omvandlingen i den europeiska trädgårdsnäringen, som möjliggör mer hållbar livsmedelsproduktion och bidrar till tryggad livsmedelsförsörjning, livsmedelssäkerhet, ökad resurseffektivitet och minskat matsvinn utmed hela livsmedelsproduktionskedjan. Parlamentet betonar att förutom liten markanvändning bidrar modern trädgårdsodling till olika mål i strategin, såsom lågt behov av insatsmedel, effektiv användning av resurser och odling av frukt och grönsaker nära konsumtionsstället, vilket främjar kortare leveranskedjor och försörjningstrygghet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga medel till forsknings- och innovationsinvesteringar för skyddade odlingssystem i moderna växthus där samma avkastning kan uppnås med mindre resurser. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att ”skyddad odling” av frukt och grönsaker i moderna växthus är ett mycket hållbart system för livsmedelsproduktion som används i allt högre grad och som erbjuder ett antal fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma den pågående omvandlingen i den europeiska trädgårdsnäringen, som möjliggör mer hållbar livsmedelsproduktion och bidrar till tryggad livsmedelsförsörjning, livsmedelssäkerhet, ökad resurseffektivitet och minskat matsvinn utmed hela livsmedelsproduktionskedjan. Parlamentet betonar att förutom liten markanvändning bidrar modern trädgårdsodling till olika mål i strategin, såsom lågt behov av insatsmedel, effektiv användning av resurser och odling av frukt och grönsaker nära konsumtionsstället, vilket främjar kortare leveranskedjor och försörjningstrygghet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga medel till forsknings- och innovationsinvesteringar för skyddade odlingssystem i moderna växthus där samma avkastning kan uppnås med mindre resurser.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaternas regeringar att utöka eller skapa system som gör det möjligt för allmänheten att hyra och använda förfallen och oanvänd statligt ägd mark till livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaternas regeringar att utöka eller skapa system som gör det möjligt för allmänheten att hyra och använda förfallen och oanvänd statligt ägd mark till livsmedelsproduktion.

| 48. | Europaparlamentet betonar att skogsjordbruk och skogsridåer är viktiga eftersom de kan minska trycket på naturliga skogar, bidra till kampen mot klimatförändringarna, öka produktiviteten och fungera som alternativ till användningen av gödselmedel i jordbruksproduktion. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta verktyg i sina framtida nationella strategiska planer för att uppmuntra till återbeskogning och nybeskogning och för att främja hållbart skogsjordbruk, inbegripet betesskogsbruk där så är möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja EU-omfattande specialiserade utbildningsprogram för att göra jordbrukare medvetna om fördelarna med att integrera skogsvegetation i jordbruk. Parlamentet framhåller att återställande och föryngring av befintliga skogsjordbrukssystem, liksom etablering av nya, skulle bidra till målet på 3 miljarder träd i EU:s strategi för biologisk mångfald, vilket gynnar målen för både biologisk mångfald och klimat samt målet om diversifiering och cirkularitet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att skogsjordbruk och skogsridåer är viktiga eftersom de kan minska trycket på naturliga skogar, bidra till kampen mot klimatförändringarna, öka produktiviteten och fungera som alternativ till användningen av gödselmedel i jordbruksproduktion. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta verktyg i sina framtida nationella strategiska planer för att uppmuntra till återbeskogning och nybeskogning och för att främja hållbart skogsjordbruk, inbegripet betesskogsbruk där så är möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja EU-omfattande specialiserade utbildningsprogram för att göra jordbrukare medvetna om fördelarna med att integrera skogsvegetation i jordbruk. Parlamentet framhåller att återställande och föryngring av befintliga skogsjordbrukssystem, liksom etablering av nya, skulle bidra till målet på 3 miljarder träd i EU:s strategi för biologisk mångfald, vilket gynnar målen för både biologisk mångfald och klimat samt målet om diversifiering och cirkularitet.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att det behövs robusta och strikta kriterier för produktion av biomassbaserad förnybar energi, och uppmanar kommissionen att lägga fram vetenskapligt baserade kriterier som en del av översynen av direktivet om förnybar energi. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller att det behövs robusta och strikta kriterier för produktion av biomassbaserad förnybar energi, och uppmanar kommissionen att lägga fram vetenskapligt baserade kriterier som en del av översynen av direktivet om förnybar energi.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att det europeiska systemet för jordbruksbaserade livsmedel och fiskerisystemet bör leverera medborgarna tillräcklig och varierad försörjning med säkra, näringsrika och hållbart producerade livsmedel till överkomliga priser vid alla tidpunkter, och understryker att en ökad ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet för livsmedelsproduktionen i slutändan kommer att öka dess motståndskraft på medellång och lång sikt, och skapa nya ekonomiska möjligheter och bidra till användningen av råvaror av europeiskt ursprung. Parlamentet framhåller att mer lokalt producerade livsmedel kan bidra till alla dessa mål, inbegripet livsmedelstryggheten. Parlamentet påminner om att 33 miljoner människor (69) i EU inte har råd med en måltid av god kvalitet varannan dag. Parlamentet betonar att överkomliga priser och tillgång till livsmedel kräver lämpliga politiska åtgärder och måste fortsätta att vara en viktig faktor vid bedömningen av de ökade produktionskostnaderna, inbegripet de som uppstår till följd av förändrade jordbruksmetoder. Parlamentet framhåller att man bör stödja utvecklingen av hållbara små och medelstora livsmedelsföretag i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att det europeiska systemet för jordbruksbaserade livsmedel och fiskerisystemet bör leverera medborgarna tillräcklig och varierad försörjning med säkra, näringsrika och hållbart producerade livsmedel till överkomliga priser vid alla tidpunkter, och understryker att en ökad ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet för livsmedelsproduktionen i slutändan kommer att öka dess motståndskraft på medellång och lång sikt, och skapa nya ekonomiska möjligheter och bidra till användningen av råvaror av europeiskt ursprung. Parlamentet framhåller att mer lokalt producerade livsmedel kan bidra till alla dessa mål, inbegripet livsmedelstryggheten. Parlamentet påminner om att 33 miljoner människor (69

| 51. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att integrera frågor rörande livsmedelsbistånd i från jord till bord-strategin, med tanke på att många européer lider brist på livsmedel, särskilt familjer med en förälder och studenter, och att pandemins sociala och ekonomiska konsekvenser kommer att leda till att denna siffra ökar. Parlamentet erkänner den unika roll som organisationer för livsmedelshjälp har i hela Europeiska unionen och konstaterar att de måste ges mer stöd med tanke på det ökande antalet människor som behöver hjälp. Parlamentet anser att för att öka motståndskraften för vårt livsmedelssystem behöver vi fler kopplingar mellan livsmedelspolitik och jordbrukspolitik på alla nivåer, från lokal nivå till EU-nivå. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att integrera frågor rörande livsmedelsbistånd i från jord till bord-strategin, med tanke på att många européer lider brist på livsmedel, särskilt familjer med en förälder och studenter, och att pandemins sociala och ekonomiska konsekvenser kommer att leda till att denna siffra ökar. Parlamentet erkänner den unika roll som organisationer för livsmedelshjälp har i hela Europeiska unionen och konstaterar att de måste ges mer stöd med tanke på det ökande antalet människor som behöver hjälp. Parlamentet anser att för att öka motståndskraften för vårt livsmedelssystem behöver vi fler kopplingar mellan livsmedelspolitik och jordbrukspolitik på alla nivåer, från lokal nivå till EU-nivå.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar att den europeiska gröna given strävar efter att säkerställa anständiga levnadsvillkor för människor som arbetar inom jordbruk och fiske och för deras familjer. Parlamentet påminner om att den sociala dimensionen måste integreras fullständigt i alla framtida initiativ inom ramen för strategin tillsammans med de ekonomiska och miljömässiga dimensionerna. Parlamentet understryker att covid-19-pandemin har gett ett nytt perspektiv på utmanande arbets- och levnadsvillkor, och betonar därför vikten av att skydda de individuella och kollektiva arbetsrättsliga och sociala rättigheterna för jordbruksarbetare och arbetstagare, inbegripet säsongsarbetare och mobila arbetstagare som är anställda i EU:s livsmedelskedja. Parlamentet efterlyser goda arbets- och levnadsvillkor för alla arbetstagare inom sektorn, kollektiva avtalsförhandlingar och socialt skydd. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar att den europeiska gröna given strävar efter att säkerställa anständiga levnadsvillkor för människor som arbetar inom jordbruk och fiske och för deras familjer. Parlamentet påminner om att den sociala dimensionen måste integreras fullständigt i alla framtida initiativ inom ramen för strategin tillsammans med de ekonomiska och miljömässiga dimensionerna. Parlamentet understryker att covid-19-pandemin har gett ett nytt perspektiv på utmanande arbets- och levnadsvillkor, och betonar därför vikten av att skydda de individuella och kollektiva arbetsrättsliga och sociala rättigheterna för jordbruksarbetare och arbetstagare, inbegripet säsongsarbetare och mobila arbetstagare som är anställda i EU:s livsmedelskedja. Parlamentet efterlyser goda arbets- och levnadsvillkor för alla arbetstagare inom sektorn, kollektiva avtalsförhandlingar och socialt skydd.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta jordbruksmark, jordbruksexpertis, livsmedelskedjan och dess medarbetare som en strategisk tillgång för alla européers säkerhet och välbefinnande, och att säkerställa att arbetsvillkoren och förhållandena för social trygghet i hela livsmedelskedjan i EU, däribland en lämplig kontroll av otillbörliga metoder i denna kedja, uppfyller standarderna nationellt och på EU-nivå för alla arbetstagare. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta jordbruksmark, jordbruksexpertis, livsmedelskedjan och dess medarbetare som en strategisk tillgång för alla européers säkerhet och välbefinnande, och att säkerställa att arbetsvillkoren och förhållandena för social trygghet i hela livsmedelskedjan i EU, däribland en lämplig kontroll av otillbörliga metoder i denna kedja, uppfyller standarderna nationellt och på EU-nivå för alla arbetstagare.

| 54. | Europaparlamentet understryker att säsongsarbetare är viktiga för en välfungerande leveranskedja och uppmanar till kraftiga åtgärder för att säkerställa goda arbets- och levnadsvillkor för dessa arbetstagare. Parlamentet uppmuntrar återförsäljare att ta ansvar och följa sociala, miljömässiga och ekonomiska hållbarhetskriterier i sina inköpsmetoder. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att säsongsarbetare är viktiga för en välfungerande leveranskedja och uppmanar till kraftiga åtgärder för att säkerställa goda arbets- och levnadsvillkor för dessa arbetstagare. Parlamentet uppmuntrar återförsäljare att ta ansvar och följa sociala, miljömässiga och ekonomiska hållbarhetskriterier i sina inköpsmetoder.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå en åtgärdsplan för att hantera livsmedelskriser, genom att utvärdera de erfarenheter som gjorts under covid-19-pandemin och genom att ta med harmoniserade åtgärder för att garantera att den inre marknaden fungerar väl. Parlamentet anser att man genom att främja territoriella livsmedelsprojekt som stimulerar utvecklingen av korta leveranskedjor i medlemsstaterna kan ta itu med dessa kriser bättre. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå en åtgärdsplan för att hantera livsmedelskriser, genom att utvärdera de erfarenheter som gjorts under covid-19-pandemin och genom att ta med harmoniserade åtgärder för att garantera att den inre marknaden fungerar väl. Parlamentet anser att man genom att främja territoriella livsmedelsprojekt som stimulerar utvecklingen av korta leveranskedjor i medlemsstaterna kan ta itu med dessa kriser bättre.

| 56. | Europaparlamentet instämmer i att covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att säkerställa ett solitt, hållbart och motståndskraftigt livsmedelssystem som fungerar under alla förhållanden och som kan se till att de europeiska konsumenterna har tillgång till ett tillräckligt stort utbud av prismässigt överkomliga livsmedel och lokala livsmedel. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att se till att den inre marknaden fungerar smidigt även i fortsättningen, särskilt när det gäller rörligheten för livsmedel, även under hälsokriser. Parlamentet betonar samtidigt att pandemin också bör ses som en möjlighet att bygga ett hållbart och motståndskraftigt livsmedelssystem, och inte som ursäkt för att sänka ambitionerna, eftersom hållbarhet och hälsa hänger ihop. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet instämmer i att covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att säkerställa ett solitt, hållbart och motståndskraftigt livsmedelssystem som fungerar under alla förhållanden och som kan se till att de europeiska konsumenterna har tillgång till ett tillräckligt stort utbud av prismässigt överkomliga livsmedel och lokala livsmedel. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att se till att den inre marknaden fungerar smidigt även i fortsättningen, särskilt när det gäller rörligheten för livsmedel, även under hälsokriser. Parlamentet betonar samtidigt att pandemin också bör ses som en möjlighet att bygga ett hållbart och motståndskraftigt livsmedelssystem, och inte som ursäkt för att sänka ambitionerna, eftersom hållbarhet och hälsa hänger ihop.

| 57. | Europaparlamentet betonar att man, delvis på grund av de störningar i de globala produktionskedjorna och den ökade prisvolatilitet som covid-19-pandemin förorsakar, behöver utveckla ett öppet strategiskt oberoende för EU, för att säkerställa tillträde till viktiga marknader och minska beroendet av import av kritiska varor såsom växtbaserade proteinkällor. Parlamentet upprepar att jordbruksbaserade livsmedelssystem måste erkännas som en avgörande aspekt av EU:s öppna strategiska oberoende för att säkerställa tillräcklig tillgång till säkra livsmedel av god kvalitet och för att upprätthålla fungerande och motståndskraftiga livsmedelskedjor och handelsflöden under framtida kriser, i linje med artikel 2.1 i Parisavtalet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att man, delvis på grund av de störningar i de globala produktionskedjorna och den ökade prisvolatilitet som covid-19-pandemin förorsakar, behöver utveckla ett öppet strategiskt oberoende för EU, för att säkerställa tillträde till viktiga marknader och minska beroendet av import av kritiska varor såsom växtbaserade proteinkällor. Parlamentet upprepar att jordbruksbaserade livsmedelssystem måste erkännas som en avgörande aspekt av EU:s öppna strategiska oberoende för att säkerställa tillräcklig tillgång till säkra livsmedel av god kvalitet och för att upprätthålla fungerande och motståndskraftiga livsmedelskedjor och handelsflöden under framtida kriser, i linje med artikel 2.1 i Parisavtalet.

| 58. | Europaparlamentet betonar att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn inte bara stöder jordbrukare utan även företag uppströms och nedströms, säkerställer och skapar arbetstillfällen och är ryggraden i hela livsmedelsindustrin. Parlamentet betonar i detta avseende att kulturlandskapets bevarande är drivkraften för aktiva landsbygdsområden. Parlamentet betonar det traditionellt hantverkets betydelse i den regionala och lokala livsmedelsproduktionen och den rika kulturella mångfald som följer av detta. Parlamentet påminner om att man även bör stödja upprätthållande och överföring av kunskap om hantverk inom livsmedelsproduktionen som en genomgripande del av strategin från jord till bord, till exempel genom att bättre inkludera detta i forsknings- och utvecklingsprogram som bygger på samverkan. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn inte bara stöder jordbrukare utan även företag uppströms och nedströms, säkerställer och skapar arbetstillfällen och är ryggraden i hela livsmedelsindustrin. Parlamentet betonar i detta avseende att kulturlandskapets bevarande är drivkraften för aktiva landsbygdsområden. Parlamentet betonar det traditionellt hantverkets betydelse i den regionala och lokala livsmedelsproduktionen och den rika kulturella mångfald som följer av detta. Parlamentet påminner om att man även bör stödja upprätthållande och överföring av kunskap om hantverk inom livsmedelsproduktionen som en genomgripande del av strategin från jord till bord, till exempel genom att bättre inkludera detta i forsknings- och utvecklingsprogram som bygger på samverkan.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den svaga synligheten och den bristande ambitionen för fiskeri- och vattenbrukssektorns bidrag och potential i från jord till bord-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till fiskeri- och vattenbrukssektorns särdrag i alla framtida lagstiftningsförslag, strategier eller riktlinjer. Parlamentet betonar att det behövs en ekosystembaserad strategi för att få fiskbestånden till hållbara nivåer och återställa marina och kustnära ekosystem, som också bör fokusera på fördelarna och den sociala, ekonomiska och miljömässiga hållbarheten inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den svaga synligheten och den bristande ambitionen för fiskeri- och vattenbrukssektorns bidrag och potential i från jord till bord-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till fiskeri- och vattenbrukssektorns särdrag i alla framtida lagstiftningsförslag, strategier eller riktlinjer. Parlamentet betonar att det behövs en ekosystembaserad strategi för att få fiskbestånden till hållbara nivåer och återställa marina och kustnära ekosystem, som också bör fokusera på fördelarna och den sociala, ekonomiska och miljömässiga hållbarheten inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna.

| 60. | Europaparlamentet understryker att stabila och tillförlitliga rättsliga ramar för fiskeri- och vattenbrukssektorn, som konsekvent tillämpar försiktighetsprincipen och är anpassade efter de uppdaterade strategiska riktlinjerna för hållbar utveckling av vattenbruket i EU, bör utgöra grunden för ett hållbart utnyttjande av sektorns potential samt för bättre skydd och djurhälsoåtgärder, bland annat minskad användning av veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika, med påföljande ökningar av fiskbestånden och större klarhet när det gäller användningen av utrymme och licenser för all antropogen användning, även inom vattenbruket, vilket kommer att öka förutsägbarheten för investeringar utan att undergräva miljölagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av en mekanism präglad av insyn och deltagande, i linje med direktiv 2014/89/EU om fysisk planering i kust- och havsområden, för fördelningen av utrymme till alla berörda parter på ett rättvist sätt. Parlamentet betonar behovet av att fullt ut respektera marina skyddsområden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att stabila och tillförlitliga rättsliga ramar för fiskeri- och vattenbrukssektorn, som konsekvent tillämpar försiktighetsprincipen och är anpassade efter de uppdaterade strategiska riktlinjerna för hållbar utveckling av vattenbruket i EU, bör utgöra grunden för ett hållbart utnyttjande av sektorns potential samt för bättre skydd och djurhälsoåtgärder, bland annat minskad användning av veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika, med påföljande ökningar av fiskbestånden och större klarhet när det gäller användningen av utrymme och licenser för all antropogen användning, även inom vattenbruket, vilket kommer att öka förutsägbarheten för investeringar utan att undergräva miljölagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av en mekanism präglad av insyn och deltagande, i linje med direktiv 2014/89/EU om fysisk planering i kust- och havsområden, för fördelningen av utrymme till alla berörda parter på ett rättvist sätt. Parlamentet betonar behovet av att fullt ut respektera marina skyddsområden.

| 61. | Europaparlamentet betonar att goda spårbarhetsmekanismer som svarar på konsumenternas krav genom att tillhandahålla information om var, när, hur och vilken fisk som har fångats eller odlats, inklusive ursprung och metod för produktionsmärkning samt höga hållbarhets- och djurskyddsstandarder för alla produkter som säljs på EU:s marknader, även de som importeras från länder utanför EU, är avgörande för att garantera livsmedelssäkerhet, transparens för konsumenter, sektorn och de olika förvaltningarna, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och målen i den gröna given och målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av cybersäker teknik när det gäller att utveckla noggranna digitala decentraliserade spårbarhetssystem. Parlamentet efterlyser en samordnad strategi för att säkerställa konsekvens mellan olika initiativ i denna fråga, med deltagande av alla aktörer i värdekedjan. Parlamentet efterlyser kontrollåtgärder för att säkerställa att alla importerade fiskeriprodukter som förs in på EU-marknaden uppfyller internationellt överenskomna sociala normer, såsom de som anges i ILO:s konvention C188 om arbete ombord på fiskefartyg, vilka genomförs i EU genom rådets direktiv (EU) 2017/159 (70), i syfte att förhindra att fiskeriprodukter som fångats av fartyg som inte respekterar de sociala miniminormerna släpps ut på EU-marknaden. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att goda spårbarhetsmekanismer som svarar på konsumenternas krav genom att tillhandahålla information om var, när, hur och vilken fisk som har fångats eller odlats, inklusive ursprung och metod för produktionsmärkning samt höga hållbarhets- och djurskyddsstandarder för alla produkter som säljs på EU:s marknader, även de som importeras från länder utanför EU, är avgörande för att garantera livsmedelssäkerhet, transparens för konsumenter, sektorn och de olika förvaltningarna, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och målen i den gröna given och målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av cybersäker teknik när det gäller att utveckla noggranna digitala decentraliserade spårbarhetssystem. Parlamentet efterlyser en samordnad strategi för att säkerställa konsekvens mellan olika initiativ i denna fråga, med deltagande av alla aktörer i värdekedjan. Parlamentet efterlyser kontrollåtgärder för att säkerställa att alla importerade fiskeriprodukter som förs in på EU-marknaden uppfyller internationellt överenskomna sociala normer, såsom de som anges i ILO:s konvention C188 om arbete ombord på fiskefartyg, vilka genomförs i EU genom rådets direktiv (EU) 2017/159 (70

| 62. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma fiskeripolitiken har som mål att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de marina levande resurserna, återställa och bevara fiskbestånden på en nivå som överstiger den biomassa som krävs för att producera maximalt hållbart uttag samt att säkerställa fiskeverksamhetens lönsamhet och bidra till att förse EU-marknaden med mycket näringsrika livsmedel och minska EU-marknadens beroende av livsmedelsimport, och betonar behovet av att förbättra övervakningen, kontrollen och efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken, bland annat ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten och införandet av elektronisk övervakning av vissa fartyg. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påminner om att den gemensamma fiskeripolitiken har som mål att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de marina levande resurserna, återställa och bevara fiskbestånden på en nivå som överstiger den biomassa som krävs för att producera maximalt hållbart uttag samt att säkerställa fiskeverksamhetens lönsamhet och bidra till att förse EU-marknaden med mycket näringsrika livsmedel och minska EU-marknadens beroende av livsmedelsimport, och betonar behovet av att förbättra övervakningen, kontrollen och efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken, bland annat ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten och införandet av elektronisk övervakning av vissa fartyg.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bygga vidare på befintliga hållbara metoder och att underlätta, uppmuntra och ge lämpligt stöd för övergången till fiske och vattenbruk med låg påverkan och en hållbar utveckling av sektorerna, inbegripet småskaligt kustfiske, till exempel genom användning av selektiva fiskeredskap, miljövänligt vattenbruk, inklusive ekologiskt vattenbruk, och energieffektiva lösningar och genom att öka den procentandel av de nationella kvoterna som tilldelas småskaligt kustfiske. Parlamentet betonar behovet av att stödja fiskare och aktörer i leveranskedjan för fiskeriprodukter, bland annat i de yttersta randområdena, i övergången till mer digitala metoder genom att göra stora investeringar i utbildning och tillhandahållande av finansiering för digitalisering och omställning till ”gröna” metoder och verktyg. Parlamentet understryker vikten av Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden (EHFVF) i detta avseende när det gäller att främja utvecklingen av en hållbar blå ekonomi och modernisera fiskerisektorn i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bygga vidare på befintliga hållbara metoder och att underlätta, uppmuntra och ge lämpligt stöd för övergången till fiske och vattenbruk med låg påverkan och en hållbar utveckling av sektorerna, inbegripet småskaligt kustfiske, till exempel genom användning av selektiva fiskeredskap, miljövänligt vattenbruk, inklusive ekologiskt vattenbruk, och energieffektiva lösningar och genom att öka den procentandel av de nationella kvoterna som tilldelas småskaligt kustfiske. Parlamentet betonar behovet av att stödja fiskare och aktörer i leveranskedjan för fiskeriprodukter, bland annat i de yttersta randområdena, i övergången till mer digitala metoder genom att göra stora investeringar i utbildning och tillhandahållande av finansiering för digitalisering och omställning till ”gröna” metoder och verktyg. Parlamentet understryker vikten av Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden (EHFVF) i detta avseende när det gäller att främja utvecklingen av en hållbar blå ekonomi och modernisera fiskerisektorn i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| 64. | Europaparlamentet begär att Europeiska unionens råd proaktivt ska offentliggöra alla handlingar kopplade till antagandet av förordningar om total tillåten fångstmängd (TAC), i enlighet med Europeiska ombudsmannens rekommendation i ärende 640/2019/FP. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet begär att Europeiska unionens råd proaktivt ska offentliggöra alla handlingar kopplade till antagandet av förordningar om total tillåten fångstmängd (TAC), i enlighet med Europeiska ombudsmannens rekommendation i ärende 640/2019/FP.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att övervaka och främja ett ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna och samtidigt tillämpa nolltolerans i kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske genom att fullt ut utnyttja de instrument som står till EU:s förfogande i enlighet med IUU-förordningen (71), bland annat genom att använda ”rött kort” om ett land inte uppfyller EU:s krav och genom att stärka politiken för hållbara fiskeavtal med tredjeländer. Parlamentet framhäver att dessa avtal måste vara verkligt hållbara och följa bästa tillgängliga vetenskapliga råd och får varken hota det småskaliga fisket i länder utanför EU eller undergräva den lokala livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar behovet av att övervaka och främja ett ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna och samtidigt tillämpa nolltolerans i kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske genom att fullt ut utnyttja de instrument som står till EU:s förfogande i enlighet med IUU-förordningen (71

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att genomföra de rättsligt bindande åtgärder som den åtagit sig att vidta inom ramen för de marina områdena i Natura 2000-nätverket och att anta ett helhetsgrepp på den marina miljön och ta itu med de bakomliggande orsakerna till vattenföroreningar, inbegripet marint skräp och avloppsvatten från tätbebyggelse och industrispillvatten, för att sätta stopp för metoder som är skadliga för den marina miljön och människors hälsa och uppmuntra fiskare att på ett hållbart sätt samla in marint skräp, samtidigt som man undviker ytterligare bränsleförbrukning och utsläpp samt bifångster av vattenlevande djur och fisk och negativa effekter på ekosystemen, och att genomföra åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten och sjukdomskontrollen och begränsa djurtätheten inom vattenbruksproduktionen, i syfte att främja människors hälsa och djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att genomföra de rättsligt bindande åtgärder som den åtagit sig att vidta inom ramen för de marina områdena i Natura 2000-nätverket och att anta ett helhetsgrepp på den marina miljön och ta itu med de bakomliggande orsakerna till vattenföroreningar, inbegripet marint skräp och avloppsvatten från tätbebyggelse och industrispillvatten, för att sätta stopp för metoder som är skadliga för den marina miljön och människors hälsa och uppmuntra fiskare att på ett hållbart sätt samla in marint skräp, samtidigt som man undviker ytterligare bränsleförbrukning och utsläpp samt bifångster av vattenlevande djur och fisk och negativa effekter på ekosystemen, och att genomföra åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten och sjukdomskontrollen och begränsa djurtätheten inom vattenbruksproduktionen, i syfte att främja människors hälsa och djurens välbefinnande.

| 67. | Europaparlamentet framhåller värdet av kvinnors och mäns arbete inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna och den viktiga roll som kvinnor spelar när det gäller att bereda, främja och saluföra den fisk som fångas. Parlamentet påminner om potentialen hos hållbart vattenbruk och fiske till att skapa gröna arbetstillfällen och anser att den ekologiska omställningen av livsmedelssystemen, inklusive fisket, bör ske på ett sätt som garanterar skäliga inkomster och en stark ställning i hela värdekedjan, och understryker i detta sammanhang vikten av att producentorganisationer aktivt deltar i fiskeri- och vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller värdet av kvinnors och mäns arbete inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna och den viktiga roll som kvinnor spelar när det gäller att bereda, främja och saluföra den fisk som fångas. Parlamentet påminner om potentialen hos hållbart vattenbruk och fiske till att skapa gröna arbetstillfällen och anser att den ekologiska omställningen av livsmedelssystemen, inklusive fisket, bör ske på ett sätt som garanterar skäliga inkomster och en stark ställning i hela värdekedjan, och understryker i detta sammanhang vikten av att producentorganisationer aktivt deltar i fiskeri- och vattenbrukssektorn.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och uppmuntra utvecklingen av mer hållbara fiskemetoder och fiskeredskap och varsammare metoder för fångst, landning, transport och slakt av fisk och marina ryggradslösa djur, på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, samt förbättringar av djurskyddsnormerna för odlad fisk i syfte att minska stress och förbättra fiskens kvalitet. Parlamentet betonar att unionen bör stödja och uppmuntra investeringar i sådana redskap, metoder och förbättringar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och uppmuntra utvecklingen av mer hållbara fiskemetoder och fiskeredskap och varsammare metoder för fångst, landning, transport och slakt av fisk och marina ryggradslösa djur, på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, samt förbättringar av djurskyddsnormerna för odlad fisk i syfte att minska stress och förbättra fiskens kvalitet. Parlamentet betonar att unionen bör stödja och uppmuntra investeringar i sådana redskap, metoder och förbättringar.

| 69. | Europaparlamentet framhåller att dammfiske och dess traditionella förvaltningsmetoder bidrar till att uppfylla målen i från jord till bord-strategin och den därmed sammankopplade strategin för biologisk mångfald. Parlamentet understryker att odlade dammområden utgör livsmiljöer för sällsynta arter, bidrar positivt till klimatet och till vattenreserver, fungerar som näringssänkor, håller kvar sediment och bidrar till en hållbar produktion av regionala livsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta dammfiske i relevanta åtgärder och program. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller att dammfiske och dess traditionella förvaltningsmetoder bidrar till att uppfylla målen i från jord till bord-strategin och den därmed sammankopplade strategin för biologisk mångfald. Parlamentet understryker att odlade dammområden utgör livsmiljöer för sällsynta arter, bidrar positivt till klimatet och till vattenreserver, fungerar som näringssänkor, håller kvar sediment och bidrar till en hållbar produktion av regionala livsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta dammfiske i relevanta åtgärder och program.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att primärproducenterna befinner sig i en betydligt sämre ställning när det gäller inkomster jämfört med både andra aktörer i hela livsmedelskedjan och resten av ekonomin. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att stärka primärproducenternas ställning i livsmedelskedjan, särskilt när det gäller små och medelstora producenter, så att de kan få en rimlig andel av mervärdet av hållbart producerade livsmedel, bland annat genom att uppmuntra samarbete och kollektiva åtgärder, utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för de gemensamma marknadsorganisationerna för jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksprodukter, inbegripet anpassning av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om att primärproducenterna befinner sig i en betydligt sämre ställning när det gäller inkomster jämfört med både andra aktörer i hela livsmedelskedjan och resten av ekonomin. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att stärka primärproducenternas ställning i livsmedelskedjan, särskilt när det gäller små och medelstora producenter, så att de kan få en rimlig andel av mervärdet av hållbart producerade livsmedel, bland annat genom att uppmuntra samarbete och kollektiva åtgärder, utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för de gemensamma marknadsorganisationerna för jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksprodukter, inbegripet anpassning av konkurrensreglerna.

| 71. | Europaparlamentet betonar att säkerställandet av en stabil och skälig inkomst för primärproducenter är avgörande för att möjliggöra en omställning av livsmedelssystemet till större hållbarhet och ett mer cirkulärt jordbruk, bekämpa illojala handelsmetoder och hantera risker och kriser. Parlamentet begär att primärproducenter i hela EU ska få stöd för att genomföra denna omställning, bland annat genom införande av ny teknik och ökad effektivitet i fråga om jordbrukssystem, avfallshantering och tillhandahållande av insatsvaror och förpackningar. Parlamentet understryker att producentpriserna bör täcka produktionskostnaderna och återspegla social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, och således vara förenliga med målen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar att säkerställandet av en stabil och skälig inkomst för primärproducenter är avgörande för att möjliggöra en omställning av livsmedelssystemet till större hållbarhet och ett mer cirkulärt jordbruk, bekämpa illojala handelsmetoder och hantera risker och kriser. Parlamentet begär att primärproducenter i hela EU ska få stöd för att genomföra denna omställning, bland annat genom införande av ny teknik och ökad effektivitet i fråga om jordbrukssystem, avfallshantering och tillhandahållande av insatsvaror och förpackningar. Parlamentet understryker att producentpriserna bör täcka produktionskostnaderna och återspegla social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, och således vara förenliga med målen i den europeiska gröna given.

| 72. | Europaparlamentet anser att avtal i leveranskedjan bör uppmuntras för att säkerställa en rättvis fördelning av värdet till jordbrukarna och för att garantera större transparens och spårbarhet i leveranskedjan som helhet, vilket främjar ungdomssysselsättningen inom sektorn. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att avtal i leveranskedjan bör uppmuntras för att säkerställa en rättvis fördelning av värdet till jordbrukarna och för att garantera större transparens och spårbarhet i leveranskedjan som helhet, vilket främjar ungdomssysselsättningen inom sektorn.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar målet att förkorta leveranskedjorna. Parlamentet påminner emellertid om verkligheten för ömedlemsstaterna och öterritorierna, som är avskurna från det europeiska fastlandet och som står inför problem med isolering och beroende av import av nödvändiga produkter, såsom fodersäd, vilket behöver respekteras när man genomför åtgärder för att minska beroendet av långdistanstransporter och andra åtgärder som förkortar leveranskedjorna. Parlamentet framhåller att livsmedelssäkerheten i dessa avskurna områden skulle äventyras utan långdistanstransporter av vissa livsmedel. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar målet att förkorta leveranskedjorna. Parlamentet påminner emellertid om verkligheten för ömedlemsstaterna och öterritorierna, som är avskurna från det europeiska fastlandet och som står inför problem med isolering och beroende av import av nödvändiga produkter, såsom fodersäd, vilket behöver respekteras när man genomför åtgärder för att minska beroendet av långdistanstransporter och andra åtgärder som förkortar leveranskedjorna. Parlamentet framhåller att livsmedelssäkerheten i dessa avskurna områden skulle äventyras utan långdistanstransporter av vissa livsmedel.

| 74. | Europaparlamentet noterar att medborgarnas förväntningar ändras, vilket leder till stora förändringar på livsmedelsmarknaden, med en växande efterfrågan på lokalt producerade livsmedel som resultat. Parlamentet betonar vikten av lokalproducerade livsmedel, de möjligheter som detta ger våra jordbrukare, och de betydelsefulla positiva bidrag som detta kan ge vår miljö. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och medlemsstaterna att aktivt främja utvecklingen av lokala livsmedelsstrategier, tillsammans med initiativ för korta leveranskedjor. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet noterar att medborgarnas förväntningar ändras, vilket leder till stora förändringar på livsmedelsmarknaden, med en växande efterfrågan på lokalt producerade livsmedel som resultat. Parlamentet betonar vikten av lokalproducerade livsmedel, de möjligheter som detta ger våra jordbrukare, och de betydelsefulla positiva bidrag som detta kan ge vår miljö. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och medlemsstaterna att aktivt främja utvecklingen av lokala livsmedelsstrategier, tillsammans med initiativ för korta leveranskedjor.

| 75. | Europaparlamentet erkänner vikten av färska ekologiska livsmedel som konsumeras lokalt, vilket är fördelaktigt för både konsumenternas hälsa och miljön. Parlamentet understryker den stora potentialen i att främja samarbetet mellan lokala primärproducenter och tjänsteleverantörer inom turismbranschen, vilket kan öka konsumtionen av färska och lokalt odlade livsmedel. Parlamentet efterlyser stödåtgärder för att främja detta samarbete. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet erkänner vikten av färska ekologiska livsmedel som konsumeras lokalt, vilket är fördelaktigt för både konsumenternas hälsa och miljön. Parlamentet understryker den stora potentialen i att främja samarbetet mellan lokala primärproducenter och tjänsteleverantörer inom turismbranschen, vilket kan öka konsumtionen av färska och lokalt odlade livsmedel. Parlamentet efterlyser stödåtgärder för att främja detta samarbete.

| 76. | Europaparlamentet anser att man bör främja åtgärder som gör det möjligt att bearbeta råvaror så nära ursprungsplatsen som möjligt, vilket avsevärt minskar koldioxidavtrycket och säkerställer bättre spårbarhet för livsmedel. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att man bör främja åtgärder som gör det möjligt att bearbeta råvaror så nära ursprungsplatsen som möjligt, vilket avsevärt minskar koldioxidavtrycket och säkerställer bättre spårbarhet för livsmedel.

| 77. | Europaparlamentet betonar att samtidigt som nya hållbara affärsmodeller utgör en enorm möjlighet för små och medelstora företag, kan flera av de initiativ som förutses i strategin leda till avsevärda byråkratiska problem. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att använda bättre regleringsverktyg, bedöma effekterna för små och medelstora företag och vidta åtgärder för att främja hållbara och cirkulära affärsmodeller särskilt för små och medelstora företag, att utnyttja InvestEU-fonden till att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag samt erbjuda skräddarsydda lösningar som hjälper små och medelstora företag att utveckla nya färdigheter och affärsmodeller. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att minska den administrativa bördan för små och medelstora aktörer i livsmedelskedjan, genom åtgärder som rationaliserar registreringsförfaranden och effektiviserar förfaranden för tillstånd och licenser, samt genom att säkerställa att behöriga regleringsorgan har tillräckligt med personal så att små livsmedelsproducenter kan få ut sina produkter på marknaden så snabbt och enkelt som möjligt. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar att samtidigt som nya hållbara affärsmodeller utgör en enorm möjlighet för små och medelstora företag, kan flera av de initiativ som förutses i strategin leda till avsevärda byråkratiska problem. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att använda bättre regleringsverktyg, bedöma effekterna för små och medelstora företag och vidta åtgärder för att främja hållbara och cirkulära affärsmodeller särskilt för små och medelstora företag, att utnyttja InvestEU-fonden till att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag samt erbjuda skräddarsydda lösningar som hjälper små och medelstora företag att utveckla nya färdigheter och affärsmodeller. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att minska den administrativa bördan för små och medelstora aktörer i livsmedelskedjan, genom åtgärder som rationaliserar registreringsförfaranden och effektiviserar förfaranden för tillstånd och licenser, samt genom att säkerställa att behöriga regleringsorgan har tillräckligt med personal så att små livsmedelsproducenter kan få ut sina produkter på marknaden så snabbt och enkelt som möjligt.

| 78. | Europaparlamentet anser att den anslagna budgeten för att uppnå målen i EU:s gröna giv och mekanismen för en rättvis omställning är otillräcklig för att på ett socialt hållbart sätt ta itu med konsekvenserna av den förväntade omställningen. Parlamentet begär att mekanismen för en rättvis omställning även ska omfatta jordbruksregioner som kan påverkas negativt, och understryker behovet av att säkerställa ett lämpligt deltagande från arbetsmarknadens parter vid definieringen och genomförandet av strategins framtida initiativ. Parlamentet påminner om att omställningen till detta system kommer att kräva betydande investeringar, och att detta inte kan uppnås utan medverkan och stöd från de europeiska jordbrukarna. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att den anslagna budgeten för att uppnå målen i EU:s gröna giv och mekanismen för en rättvis omställning är otillräcklig för att på ett socialt hållbart sätt ta itu med konsekvenserna av den förväntade omställningen. Parlamentet begär att mekanismen för en rättvis omställning även ska omfatta jordbruksregioner som kan påverkas negativt, och understryker behovet av att säkerställa ett lämpligt deltagande från arbetsmarknadens parter vid definieringen och genomförandet av strategins framtida initiativ. Parlamentet påminner om att omställningen till detta system kommer att kräva betydande investeringar, och att detta inte kan uppnås utan medverkan och stöd från de europeiska jordbrukarna.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nogsamt verkställa direktiv (EU) 2019/633 om otillbörliga handelsmetoder och noga kontrollera dess införlivande i den nationella rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka insatserna för att stärka jordbrukarnas ställning i livsmedelskedjan och lägga fram konkreta förslag i linje med strategin. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nogsamt verkställa direktiv (EU) 2019/633 om otillbörliga handelsmetoder och noga kontrollera dess införlivande i den nationella rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka insatserna för att stärka jordbrukarnas ställning i livsmedelskedjan och lägga fram konkreta förslag i linje med strategin.

| 80. | Europaparlamentet upprepar att kvalitetsskillnader hos livsmedel är oacceptabla och måste motverkas fullt ut för att undvika att europeiska konsumenter diskrimineras och vilseleds. Parlamentet anser därför att strategin från jord till bord måste innehålla bestämmelser för att förhindra dubbla standarder för livsmedelskvalitet, och uppmanar därför kommissionen att noga övervaka situationen på marknaden och vid behov föreslå målinriktad lagstiftning. Parlamentet betonar dessutom konsumentorganisationernas roll när det gäller att identifiera dessa vilseledande metoder. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet upprepar att kvalitetsskillnader hos livsmedel är oacceptabla och måste motverkas fullt ut för att undvika att europeiska konsumenter diskrimineras och vilseleds. Parlamentet anser därför att strategin från jord till bord måste innehålla bestämmelser för att förhindra dubbla standarder för livsmedelskvalitet, och uppmanar därför kommissionen att noga övervaka situationen på marknaden och vid behov föreslå målinriktad lagstiftning. Parlamentet betonar dessutom konsumentorganisationernas roll när det gäller att identifiera dessa vilseledande metoder.

| 81. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU:s uppförandekod för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder behöver följas upp genom att ta fram en övervakningsram för livsmedels- och detaljhandelssektorerna och föreskriva lagstiftningsåtgärder om det inte görs tillräckliga framsteg med att integrera ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet och djurskyddsaspekter i företagsstrategier, och därigenom främja och belöna de insatser som görs av hållbara jordbruksproducenter och samtidigt öka tillgången till hälsosamma och hållbara livsmedelsalternativ till överkomliga priser samt minska livsmedelssystemets totala miljöavtryck och samhällskostnaderna för ohälsosamma kostvanor. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU:s uppförandekod för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder behöver följas upp genom att ta fram en övervakningsram för livsmedels- och detaljhandelssektorerna och föreskriva lagstiftningsåtgärder om det inte görs tillräckliga framsteg med att integrera ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet och djurskyddsaspekter i företagsstrategier, och därigenom främja och belöna de insatser som görs av hållbara jordbruksproducenter och samtidigt öka tillgången till hälsosamma och hållbara livsmedelsalternativ till överkomliga priser samt minska livsmedelssystemets totala miljöavtryck och samhällskostnaderna för ohälsosamma kostvanor.

| 82. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s uppförandekod för livsmedels- och detaljhandelsföretag måste inriktas på åtaganden som är relevanta för utformningen av hälsosamma och hållbara livsmedelsmiljöer och som är specifika, mätbara och tidsbundna, som kan ta itu med dubbla standarder när det gäller praxis kring jordbruksbaserade livsmedel och är centrerade kring de centrala insatserna för de enheter som är involverade. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s uppförandekod för livsmedels- och detaljhandelsföretag måste inriktas på åtaganden som är relevanta för utformningen av hälsosamma och hållbara livsmedelsmiljöer och som är specifika, mätbara och tidsbundna, som kan ta itu med dubbla standarder när det gäller praxis kring jordbruksbaserade livsmedel och är centrerade kring de centrala insatserna för de enheter som är involverade.

| 83. | Europaparlamentet betonar vikten av att stoppa och ta itu med konsolidering och koncentration inom livsmedelsdetaljhandeln, för att säkerställa rättvisa priser för jordbrukare och skäliga arbetsvillkor för arbetstagare. Parlamentet insisterar på att jordbrukets produktionskostnader måste tas i beaktande av aktörer i tidigare led och att rättvisa priser måste tillämpas på alla led i försörjningskedjan. Parlamentet påminner om vikten av att göra jordbrukarna mer motståndskraftiga på marknaden genom att få ut ett större värde av livsmedelskedjan, vilket kan uppnås genom att man uppmuntrar dem att delta i producentorganisationer eller kooperativ. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar vikten av att stoppa och ta itu med konsolidering och koncentration inom livsmedelsdetaljhandeln, för att säkerställa rättvisa priser för jordbrukare och skäliga arbetsvillkor för arbetstagare. Parlamentet insisterar på att jordbrukets produktionskostnader måste tas i beaktande av aktörer i tidigare led och att rättvisa priser måste tillämpas på alla led i försörjningskedjan. Parlamentet påminner om vikten av att göra jordbrukarna mer motståndskraftiga på marknaden genom att få ut ett större värde av livsmedelskedjan, vilket kan uppnås genom att man uppmuntrar dem att delta i producentorganisationer eller kooperativ.

| 84. | Europaparlamentet efterlyser icke-diskriminerande förbättringar av EU:s politik för främjande av jordbruks- och livsmedelsprodukter samt av EU:s skolprogram och det europeiska initiativet för hälsosamma skolluncher. Parlamentet anser att dessa förbättringar bör stärka den europeiska jordbruksproduktionen av hög kvalitet och bidra till hållbar produktion och konsumtion i linje med denna strategi, den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling. Parlamentet anser att dessa förbättringar bör fokusera på upplysning som bygger på tillgängliga vetenskapliga uppgifter, på EU:s kvalitetsmärkning såsom EU-märkning för ekologiskt odlade produkter och geografiska beteckningar, på korta, lokala och regionala leveranskedjor, på sund kost och en sund livsstil och på att främja ökad konsumtion av frukt och grönsaker som en del av en varierad och balanserad kost och ett lägre intag av socker, salt och fett i syfte att minska fetma. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet efterlyser icke-diskriminerande förbättringar av EU:s politik för främjande av jordbruks- och livsmedelsprodukter samt av EU:s skolprogram och det europeiska initiativet för hälsosamma skolluncher. Parlamentet anser att dessa förbättringar bör stärka den europeiska jordbruksproduktionen av hög kvalitet och bidra till hållbar produktion och konsumtion i linje med denna strategi, den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling. Parlamentet anser att dessa förbättringar bör fokusera på upplysning som bygger på tillgängliga vetenskapliga uppgifter, på EU:s kvalitetsmärkning såsom EU-märkning för ekologiskt odlade produkter och geografiska beteckningar, på korta, lokala och regionala leveranskedjor, på sund kost och en sund livsstil och på att främja ökad konsumtion av frukt och grönsaker som en del av en varierad och balanserad kost och ett lägre intag av socker, salt och fett i syfte att minska fetma.

| 85. | Europaparlamentet framhåller vidare, inom ramen för EU:s säljfrämjande program, vikten av att göra miljön grönare, både inomhus och utomhus, som en naturlig lösning på effekterna av klimatförändringar och luftföroreningar samt för en hälsosam livsmiljö och människors välbefinnande. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet framhåller vidare, inom ramen för EU:s säljfrämjande program, vikten av att göra miljön grönare, både inomhus och utomhus, som en naturlig lösning på effekterna av klimatförändringar och luftföroreningar samt för en hälsosam livsmiljö och människors välbefinnande.

| 86. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka antalet europeiska informationskampanjer om måttlig vinkonsumtion samtidigt som man fortsätter att främja kvalitetsprodukter. Parlamentet anser att missbruk endast kan bekämpas effektivt genom omfattande informations- och utbildningskampanjer och påminner om att måttlig vinkonsumtion är en del av medelhavskosten. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka antalet europeiska informationskampanjer om måttlig vinkonsumtion samtidigt som man fortsätter att främja kvalitetsprodukter. Parlamentet anser att missbruk endast kan bekämpas effektivt genom omfattande informations- och utbildningskampanjer och påminner om att måttlig vinkonsumtion är en del av medelhavskosten.

| 87. | Europaparlamentet erkänner rollen för EU:s kvalitetsordningar och geografiska beteckningar inom EU, såsom skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), geografiska beteckningar för spritdrycker och aromatiserade viner och garanterad traditionell specialitet (GTS), som är utmärkta exempel på kvalitetsstandarder som EU har upprättat inom jordbruket. Parlamentet välkomnar översynen av EU:s politik för geografiska beteckningar, som ska göra det möjligt för skyddade geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar att ytterligare bidra till den ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarheten i de europeiska regionerna, vilket gynnar producenter, konsumenter och samhället som helhet genom produktion av produkter av hög kvalitet som skapar en stark koppling till regionerna. Parlamentet betonar behovet av att förbättra erkännandet av deras äkthet hos konsumenter som inte alltid kan särskilja europeiska geografiska beteckningar från andra produkter utan beteckningen. Parlamentet anser att det även är nödvändigt att minska den administrativa bördan för småproducenter som vill delta i dessa kvalitetssystem och att stärka skyddet för geografiska beteckningar mot missbruk och imitationer på internationell nivå. Parlamentet upprepar sin viktiga roll i handeln mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet erkänner rollen för EU:s kvalitetsordningar och geografiska beteckningar inom EU, såsom skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), geografiska beteckningar för spritdrycker och aromatiserade viner och garanterad traditionell specialitet (GTS), som är utmärkta exempel på kvalitetsstandarder som EU har upprättat inom jordbruket. Parlamentet välkomnar översynen av EU:s politik för geografiska beteckningar, som ska göra det möjligt för skyddade geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar att ytterligare bidra till den ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarheten i de europeiska regionerna, vilket gynnar producenter, konsumenter och samhället som helhet genom produktion av produkter av hög kvalitet som skapar en stark koppling till regionerna. Parlamentet betonar behovet av att förbättra erkännandet av deras äkthet hos konsumenter som inte alltid kan särskilja europeiska geografiska beteckningar från andra produkter utan beteckningen. Parlamentet anser att det även är nödvändigt att minska den administrativa bördan för småproducenter som vill delta i dessa kvalitetssystem och att stärka skyddet för geografiska beteckningar mot missbruk och imitationer på internationell nivå. Parlamentet upprepar sin viktiga roll i handeln mellan EU och tredjeländer.

| 88. | Europaparlamentet framhåller att man i strategin erkänner att de flesta européers kostvanor inte överensstämmer med rekommendationerna om hälsosam kost, och att det behövs en befolkningsomfattande förändring av konsumtionsmönstren mot hälsosammare livsmedel, kostvanor och livsstilar, med ökad konsumtion av hållbart och regionalt producerade växter och växtbaserade livsmedel, såsom färska frukter och grönsaker, fullkorn och baljväxter, och för att ta itu med överkonsumtionen av kött och ultrabearbetade produkter samt produkter med hög socker-, salt- och fetthalt, vilket också kommer att gynna miljön och djurens välbefinnande och säkerställa en mer motståndskraftig ekonomi. Parlamentet betonar att EU-omfattande vetenskapligt grundade rekommendationer, däribland tydliga mål för hållbara, hälsosamma och mer balanserade kostvanor, som tar hänsyn till den kulturella och regionala mångfalden av europeiska livsmedel och kostvanor samt konsumenternas behov, skulle underlätta och uppmuntra konsumenterna och ge medlemsstaterna information i deras egna insatser för att integrera hållbarhetsaspekter i de nationella kostråden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta sådana rekommendationer och särskilda åtgärder för att effektivt främja hälsosamma, hållbara och mer balanserade kostvanor. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet framhåller att man i strategin erkänner att de flesta européers kostvanor inte överensstämmer med rekommendationerna om hälsosam kost, och att det behövs en befolkningsomfattande förändring av konsumtionsmönstren mot hälsosammare livsmedel, kostvanor och livsstilar, med ökad konsumtion av hållbart och regionalt producerade växter och växtbaserade livsmedel, såsom färska frukter och grönsaker, fullkorn och baljväxter, och för att ta itu med överkonsumtionen av kött och ultrabearbetade produkter samt produkter med hög socker-, salt- och fetthalt, vilket också kommer att gynna miljön och djurens välbefinnande och säkerställa en mer motståndskraftig ekonomi. Parlamentet betonar att EU-omfattande vetenskapligt grundade rekommendationer, däribland tydliga mål för hållbara, hälsosamma och mer balanserade kostvanor, som tar hänsyn till den kulturella och regionala mångfalden av europeiska livsmedel och kostvanor samt konsumenternas behov, skulle underlätta och uppmuntra konsumenterna och ge medlemsstaterna information i deras egna insatser för att integrera hållbarhetsaspekter i de nationella kostråden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta sådana rekommendationer och särskilda åtgärder för att effektivt främja hälsosamma, hållbara och mer balanserade kostvanor.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar att strategin med rätta erkänner livsmedelsmiljöns roll och inflytande när det gäller att forma konsumtionsmönstren och behovet av att göra det lättare för konsumenterna att välja en hälsosam och hållbar kost. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inta ett mer systematiskt och evidensbaserat förhållningssätt för att underlätta skapandet av hälsosamma, hållbara och rättvisa livsmedelsmiljöer i stället för att endast förlita sig på en uppförandekod. Parlamentet betonar vikten av att främja hälsosamma, mer balanserade och hållbara kostvanor genom att förbättra livsmedelsmiljön, öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av konsumtionsmönster, även via digitala kanaler, samt informera om kostvanor som är bättre för människors hälsa och har lägre koldioxidavtryck och miljöpåverkan, såsom produkter från korta lokala och regionala leveranskedjor, vilket bör åtföljas av en rad åtgärder för att göra livsmedelsproduktionen mer hållbar som standard. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar att strategin med rätta erkänner livsmedelsmiljöns roll och inflytande när det gäller att forma konsumtionsmönstren och behovet av att göra det lättare för konsumenterna att välja en hälsosam och hållbar kost. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inta ett mer systematiskt och evidensbaserat förhållningssätt för att underlätta skapandet av hälsosamma, hållbara och rättvisa livsmedelsmiljöer i stället för att endast förlita sig på en uppförandekod. Parlamentet betonar vikten av att främja hälsosamma, mer balanserade och hållbara kostvanor genom att förbättra livsmedelsmiljön, öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av konsumtionsmönster, även via digitala kanaler, samt informera om kostvanor som är bättre för människors hälsa och har lägre koldioxidavtryck och miljöpåverkan, såsom produkter från korta lokala och regionala leveranskedjor, vilket bör åtföljas av en rad åtgärder för att göra livsmedelsproduktionen mer hållbar som standard.

| 90. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande och kompletterande uppsättning av åtgärder, bland annat lagstiftningsåtgärder och konsumentupplysningskampanjer för att minska den börda som en överkonsumtion av högbearbetade livsmedel och andra produkter med höga halter av salt, socker och fett medför för folkhälsan. Parlamentet uppmanar de största livsmedelsproducenterna och detaljhandlarna att snabbt och väsentligt ändra sammansättningen i de bearbetade livsmedel som inte omfattas av EU:s kvalitetssystem om det är möjligt att göra sammansättningen hälsosammare, och välkomnar kommissionens avsikt att lansera initiativ för att främja detta, särskilt genom att fastställa maximinivåer för socker, fett och salt i vissa bearbetade livsmedel, och uppmanar kommissionen att noga övervaka framstegen i detta. Parlamentet understryker att sådana ändrade sammansättningar också bör syfta till att minimera hälsoriskerna med livsmedelsförbättrande medel, bekämpningsmedelsrester och skadliga kemikalier. Parlamentet begär att man ägnar särskild uppmärksamhet åt livsmedel till barn och andra livsmedel för särskilda ändamål och efterlyser en effektiv och EU-omfattande strategi för att ta itu med barns och ungdomars exponering för reklam och marknadsföring av bearbetade livsmedel med högt innehåll av fett, socker och salt på tv och radio samt i digitala medier. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet efterlyser en övergripande och kompletterande uppsättning av åtgärder, bland annat lagstiftningsåtgärder och konsumentupplysningskampanjer för att minska den börda som en överkonsumtion av högbearbetade livsmedel och andra produkter med höga halter av salt, socker och fett medför för folkhälsan. Parlamentet uppmanar de största livsmedelsproducenterna och detaljhandlarna att snabbt och väsentligt ändra sammansättningen i de bearbetade livsmedel som inte omfattas av EU:s kvalitetssystem om det är möjligt att göra sammansättningen hälsosammare, och välkomnar kommissionens avsikt att lansera initiativ för att främja detta, särskilt genom att fastställa maximinivåer för socker, fett och salt i vissa bearbetade livsmedel, och uppmanar kommissionen att noga övervaka framstegen i detta. Parlamentet understryker att sådana ändrade sammansättningar också bör syfta till att minimera hälsoriskerna med livsmedelsförbättrande medel, bekämpningsmedelsrester och skadliga kemikalier. Parlamentet begär att man ägnar särskild uppmärksamhet åt livsmedel till barn och andra livsmedel för särskilda ändamål och efterlyser en effektiv och EU-omfattande strategi för att ta itu med barns och ungdomars exponering för reklam och marknadsföring av bearbetade livsmedel med högt innehåll av fett, socker och salt på tv och radio samt i digitala medier.

| 91. | Europaparlamentet anser att fortsatt utveckling och hållbara innovationer inom produktionen av vegetabiliskt protein och alternativa proteinkällor i EU, t.ex. insekter och alger, är ett effektivt sätt att hantera många av de miljö- och klimatutmaningar som jordbruket i EU står inför samt förebygga avskogning, förlust av biologisk mångfald och förstörelse av ekosystem i länder utanför EU, och minska Europas nuvarande beroende när det gäller försörjningen av vegetabiliskt protein. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på sin rapport om utvecklingen av vegetabiliska proteiner i Europeiska unionen (COM(2018)0757) och lägga fram en EU-strategi för proteinomställning som omfattar efterfråge- och utbudssidan, för att stödja och främja hållbar produktion av proteingrödor, inbegripet lokal försörjning av foder och livsmedelsproduktion, öka EU:s självförsörjning och minska de globala miljö- och klimateffekterna. Parlamentet understryker vikten av att minska beroendet av import av proteingrödor från utlandet. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att fortsatt utveckling och hållbara innovationer inom produktionen av vegetabiliskt protein och alternativa proteinkällor i EU, t.ex. insekter och alger, är ett effektivt sätt att hantera många av de miljö- och klimatutmaningar som jordbruket i EU står inför samt förebygga avskogning, förlust av biologisk mångfald och förstörelse av ekosystem i länder utanför EU, och minska Europas nuvarande beroende när det gäller försörjningen av vegetabiliskt protein. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på sin rapport om utvecklingen av vegetabiliska proteiner i Europeiska unionen (COM(2018)0757) och lägga fram en EU-strategi för proteinomställning som omfattar efterfråge- och utbudssidan, för att stödja och främja hållbar produktion av proteingrödor, inbegripet lokal försörjning av foder och livsmedelsproduktion, öka EU:s självförsörjning och minska de globala miljö- och klimateffekterna. Parlamentet understryker vikten av att minska beroendet av import av proteingrödor från utlandet.

| 92. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning att utvidga EU:s generiska riskbedömning till hela lagstiftningen för att förhindra att konsumenter utsätts för farliga ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påminner om sin uppmaning att utvidga EU:s generiska riskbedömning till hela lagstiftningen för att förhindra att konsumenter utsätts för farliga ämnen i livsmedel.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att näringsprofiler, vilka borde ha genomförts för länge sedan, fortfarande är relevanta och nödvändiga för att uppfylla målen i förordning (EG) nr 1924/2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden (72). Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av ett lagstiftningsförslag för att fastställa näringsprofiler. Parlamentet påpekar att många livsmedel, däribland vissa som riktar sig till barn, fortsätter att använda sig av näringspåståenden och hälsopåståenden, trots att de innehåller höga halter av näringsämnen som inger betänkligheter. Parlamentet betonar att en robust uppsättning näringsprofiler måste utvecklas för att förbjuda användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel med höga halter av fett, socker och/eller salt. Parlamentet efterlyser att särskild uppmärksamhet ägnas åt livsmedel till barn och andra livsmedel för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet påminner om att näringsprofiler, vilka borde ha genomförts för länge sedan, fortfarande är relevanta och nödvändiga för att uppfylla målen i förordning (EG) nr 1924/2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden (72

| 94. | Europaparlamentet konstaterar att internationella folkhälsoorgan, såsom Världshälsoorganisationen, har fastställt att näringsvärdesmärkningar på förpackningens framsida är ett viktigt verktyg som hjälper konsumenterna att göra mer informerade, balanserade och hälsosammare livsmedelsval. Parlamentet betonar att ett system för näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida, som är förenligt med och kompletterar riktlinjerna för kosthållning, bör hjälpa konsumenterna att göra hälsosammare livsmedelsval genom att ge dem begriplig information om de livsmedel de konsumerar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en obligatorisk och harmoniserad EU-näringsmärkning på förpackningens framsida utarbetas utifrån solida, oberoende vetenskapliga rön och styrkt konsumentförståelse, med öppet tillträde för alla marknadsaktörer, inklusive små och medelstora aktörer, och med hänsyn tagen till den extra bördan för livsmedelsaktörer och fackföreningar. Parlamentet betonar vidare att för att underlätta jämförelser mellan produkter bör näringsmärkningen innehålla en förklarande del, som ger transparent, jämförbar och harmoniserad produktinformation och baseras på enhetliga referensmängder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till de specifika egenskaperna hos livsmedel med en enda ingrediens och produkter som omfattas av europeiska kvalitetsordningar (SUB, SGB, geografiska beteckningar osv.), särskilt deras varierande sammansättning, och betonar att alla överväganden om eventuella undantag bör grundas på vetenskapliga överväganden. Parlamentet efterlyser ett digitalt system för tillhandahållande av ytterligare frivillig information om livsmedel (EU4healthyfood), och föreslår att denna information skulle kunna tillhandahållas digitalt via en qr-kod och enkelt tillgås av konsumenten. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet konstaterar att internationella folkhälsoorgan, såsom Världshälsoorganisationen, har fastställt att näringsvärdesmärkningar på förpackningens framsida är ett viktigt verktyg som hjälper konsumenterna att göra mer informerade, balanserade och hälsosammare livsmedelsval. Parlamentet betonar att ett system för näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida, som är förenligt med och kompletterar riktlinjerna för kosthållning, bör hjälpa konsumenterna att göra hälsosammare livsmedelsval genom att ge dem begriplig information om de livsmedel de konsumerar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en obligatorisk och harmoniserad EU-näringsmärkning på förpackningens framsida utarbetas utifrån solida, oberoende vetenskapliga rön och styrkt konsumentförståelse, med öppet tillträde för alla marknadsaktörer, inklusive små och medelstora aktörer, och med hänsyn tagen till den extra bördan för livsmedelsaktörer och fackföreningar. Parlamentet betonar vidare att för att underlätta jämförelser mellan produkter bör näringsmärkningen innehålla en förklarande del, som ger transparent, jämförbar och harmoniserad produktinformation och baseras på enhetliga referensmängder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till de specifika egenskaperna hos livsmedel med en enda ingrediens och produkter som omfattas av europeiska kvalitetsordningar (SUB, SGB, geografiska beteckningar osv.), särskilt deras varierande sammansättning, och betonar att alla överväganden om eventuella undantag bör grundas på vetenskapliga överväganden. Parlamentet efterlyser ett digitalt system för tillhandahållande av ytterligare frivillig information om livsmedel (EU4healthyfood), och föreslår att denna information skulle kunna tillhandahållas digitalt via en qr-kod och enkelt tillgås av konsumenten.

| 95. | Europaparlamentet noterar att hälsosamma produkter, däribland livsmedel, kan innehålla naturliga eller syntetiska ingredienser som har olika effekter på miljön och konsumenternas hälsa. Parlamentet efterlyser obligatoriska märkningssystem för hälsosamma produkter som anger huruvida en ingrediens är av syntetiskt ursprung och erhålls genom kemisk syntes, särskilt när det finns naturliga motsvarigheter. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet noterar att hälsosamma produkter, däribland livsmedel, kan innehålla naturliga eller syntetiska ingredienser som har olika effekter på miljön och konsumenternas hälsa. Parlamentet efterlyser obligatoriska märkningssystem för hälsosamma produkter som anger huruvida en ingrediens är av syntetiskt ursprung och erhålls genom kemisk syntes, särskilt när det finns naturliga motsvarigheter.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera förändringar i konsumentbeteende, t.ex. köp av livsmedel på nätet. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera förändringar i konsumentbeteende, t.ex. köp av livsmedel på nätet.

| 97. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ som syftar till att förbättra ursprungsmärkningen och utvidga den till fler produkter. Parlamentet upprepar sitt krav på obligatorisk ursprungsmärkning. Parlamentet betonar att den bör vara övergripande och enhetlig, tillämpas på alla livsmedelsprodukter, gälla för cateringtjänster, restauranger och detaljhandel, vara fullt kontrollerbar och spårbar och inte undergräva en väl fungerande inre marknad. Parlamentet betonar att förordningen om livsmedelsinformation (73) behöver ses över med fokus på mjölk och kött som ingredienser. Parlamentet uppmanar kommissionen att rätta till nuvarande praxis enligt vilken produkter vars primära ingredienser inte är av lokalt eller regionalt ursprung kan saluföras som sådana om ursprunget för dessa icke-lokala primära ingredienser anges med fin stil, och att se till att de primära ingrediensernas ursprung är synligare för konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ändringar i lagstiftningen angående reglerna om märkning av honung, som leder till bättre konsumentinformation, och stödja EU:s biodlingssektor genom att utöka importkontrollerna för att förhindra import av förfalskad honung, och betonar samtidigt att all ursprungslandsmärkning måste genomföras effektivt för att bekämpa livsmedelsbedrägerier. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ som syftar till att förbättra ursprungsmärkningen och utvidga den till fler produkter. Parlamentet upprepar sitt krav på obligatorisk ursprungsmärkning. Parlamentet betonar att den bör vara övergripande och enhetlig, tillämpas på alla livsmedelsprodukter, gälla för cateringtjänster, restauranger och detaljhandel, vara fullt kontrollerbar och spårbar och inte undergräva en väl fungerande inre marknad. Parlamentet betonar att förordningen om livsmedelsinformation (73

| 98. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utveckla en ram för märkning av hållbara livsmedel och uppmanar kommissionen att definiera metoden och specificera vilka dimensioner av hållbarhet som kommer att omfattas, samtidigt som man säkerställer att det nya systemet inte strider mot befintliga miljöramar, t.ex. EU:s miljömärke eller den ekologiska logotypen. Parlamentet betonar att många ogrundade och till och med vilseledande miljöpåståenden och marknadsföringsmetoder för närvarande används, och uppmanar kommissionen att införa ett regelverk som fastställer ett tydligt, snabbt och effektivt förfarande för förhandsgodkännande av alla hållbarhetspåståenden och hållbarhetsmärkningar. Parlamentet betonar att ett sådant regelverk skulle skydda konsumenterna från falska hållbarhetspåståenden och samtidigt säkerställa att företag som faktiskt strävar efter att vara mer miljövänliga vederbörligen belönas för sina insatser. Parlamentet betonar behovet av att offentliga tillsynsmyndigheter genomför kontroller av alla märkningar som tillåts på livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utveckla en ram för märkning av hållbara livsmedel och uppmanar kommissionen att definiera metoden och specificera vilka dimensioner av hållbarhet som kommer att omfattas, samtidigt som man säkerställer att det nya systemet inte strider mot befintliga miljöramar, t.ex. EU:s miljömärke eller den ekologiska logotypen. Parlamentet betonar att många ogrundade och till och med vilseledande miljöpåståenden och marknadsföringsmetoder för närvarande används, och uppmanar kommissionen att införa ett regelverk som fastställer ett tydligt, snabbt och effektivt förfarande för förhandsgodkännande av alla hållbarhetspåståenden och hållbarhetsmärkningar. Parlamentet betonar att ett sådant regelverk skulle skydda konsumenterna från falska hållbarhetspåståenden och samtidigt säkerställa att företag som faktiskt strävar efter att vara mer miljövänliga vederbörligen belönas för sina insatser. Parlamentet betonar behovet av att offentliga tillsynsmyndigheter genomför kontroller av alla märkningar som tillåts på livsmedelsprodukter.

| 99. | Europaparlamentet understryker behovet av att införa märkning av animaliska produkter, som bör baseras på identifiering av produktionsmetod och indikatorer för djurens välbefinnande och innehålla djurets födelseort, uppfödningsort och slaktort, och betonar att dessa krav bör utvidgas till bearbetade produkter för att öka insynen, hjälpa konsumenterna att göra ett bättre val och bidra till djurens välbefinnande. Parlamentet betonar att produktionen och spridningen på marknaden av växtbaserade proteiner bör stödjas bättre, och begär vidare att man utan ytterligare dröjsmål föreslår den länge emotsedda harmoniseringen av kraven på märkning av vegetariska och veganska livsmedel. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet understryker behovet av att införa märkning av animaliska produkter, som bör baseras på identifiering av produktionsmetod och indikatorer för djurens välbefinnande och innehålla djurets födelseort, uppfödningsort och slaktort, och betonar att dessa krav bör utvidgas till bearbetade produkter för att öka insynen, hjälpa konsumenterna att göra ett bättre val och bidra till djurens välbefinnande. Parlamentet betonar att produktionen och spridningen på marknaden av växtbaserade proteiner bör stödjas bättre, och begär vidare att man utan ytterligare dröjsmål föreslår den länge emotsedda harmoniseringen av kraven på märkning av vegetariska och veganska livsmedel.

| 100. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att politiska åtgärder för att öka livsmedelssystemens hållbarhet inte enbart kan vara beroende av att ansvaret för att köpa hållbara produkter överförs på konsumenterna, eftersom detta inte är effektivt, samtidigt som konsumenternas valfrihet en viktig faktor för spridningen av hållbart producerad och hälsosammare kost. Parlamentet understryker vikten av god utbildning i närings- och miljölära samt tillgången till lättbegriplig relevant information om detta. Parlamentet betonar att hållbarhetsmärkning bör baseras på vetenskapliga harmoniserade hållbarhetskriterier och omfatta kontroller av offentliga tillsynsmyndigheter när så är möjligt, och vid behov nya lagstiftningsåtgärder. Parlamentet konstaterar dock att enbart tredjepartscertifiering och tredjepartsmärkning inte är effektivt, men de kan vara kompletterande verktyg när det gäller att säkerställa omställningen till hållbar produktion och konsumtion. Parlamentet erkänner att ökad insyn genom metoder som märkning är en viktig faktor som kan hjälpa konsumenterna att fatta mer hållbara köpbeslut, vilket är viktigt för att åstadkomma en omställning till ett mer hållbart, regionalt och hälsosamt livsmedelssystem. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att politiska åtgärder för att öka livsmedelssystemens hållbarhet inte enbart kan vara beroende av att ansvaret för att köpa hållbara produkter överförs på konsumenterna, eftersom detta inte är effektivt, samtidigt som konsumenternas valfrihet en viktig faktor för spridningen av hållbart producerad och hälsosammare kost. Parlamentet understryker vikten av god utbildning i närings- och miljölära samt tillgången till lättbegriplig relevant information om detta. Parlamentet betonar att hållbarhetsmärkning bör baseras på vetenskapliga harmoniserade hållbarhetskriterier och omfatta kontroller av offentliga tillsynsmyndigheter när så är möjligt, och vid behov nya lagstiftningsåtgärder. Parlamentet konstaterar dock att enbart tredjepartscertifiering och tredjepartsmärkning inte är effektivt, men de kan vara kompletterande verktyg när det gäller att säkerställa omställningen till hållbar produktion och konsumtion. Parlamentet erkänner att ökad insyn genom metoder som märkning är en viktig faktor som kan hjälpa konsumenterna att fatta mer hållbara köpbeslut, vilket är viktigt för att åstadkomma en omställning till ett mer hållbart, regionalt och hälsosamt livsmedelssystem.

| 101. | Europaparlamentet understryker att livsmedelspriserna måste sända rätt signal till konsumenterna. Parlamentet anser att rättvisa livsmedelspriser, som avspeglar de faktiska produktionskostnaderna för jordbrukarna och även för miljön och samhället, är det effektivaste sättet att uppnå hållbara och rättvisa livsmedelssystem på lång sikt. Parlamentet välkomnar därför strategins målsättning att styra livsmedelsindustrin mot sådana metoder som gör hälsosamma och hållbara val enkla, tillgängliga och ekonomiskt överkomliga för konsumenterna. Parlamentet stöder att medlemsstaterna ges större flexibilitet att differentiera mervärdesskattesatserna på livsmedel med olika hälso- och miljöeffekter, och att de kan välja en nollprocentsats för mervärdesskatt för hälsosamma och hållbara livsmedelsprodukter såsom frukt och grönsaker, vilket redan tillämpas i vissa medlemsstater men som för närvarande inte är möjligt för alla (74), och en högre mervärdesskattesats på ohälsosamma livsmedel och livsmedel med stort miljöavtryck. Parlamentet påminner om att hushållens utgifter för livsmedelsprodukter varierar kraftigt mellan EU:s medlemsstater och att prisöverkomlighet bör säkerställas för konsumenterna i alla medlemsstater, samtidigt som man säkerställer en skälig inkomst för primärproducenter för deras hållbara och hälsosamma produkter och ökar transparensen och konsumenternas medvetenhet om kostnaderna och vinsterna i varje led i livsmedelskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie med en ekonomisk beräkning av de miljömässiga och sociala, däribland hälsorelaterade, kostnaderna i samband med produktionen och konsumtionen av de mest konsumerade livsmedelsprodukterna på EU-marknaden. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet understryker att livsmedelspriserna måste sända rätt signal till konsumenterna. Parlamentet anser att rättvisa livsmedelspriser, som avspeglar de faktiska produktionskostnaderna för jordbrukarna och även för miljön och samhället, är det effektivaste sättet att uppnå hållbara och rättvisa livsmedelssystem på lång sikt. Parlamentet välkomnar därför strategins målsättning att styra livsmedelsindustrin mot sådana metoder som gör hälsosamma och hållbara val enkla, tillgängliga och ekonomiskt överkomliga för konsumenterna. Parlamentet stöder att medlemsstaterna ges större flexibilitet att differentiera mervärdesskattesatserna på livsmedel med olika hälso- och miljöeffekter, och att de kan välja en nollprocentsats för mervärdesskatt för hälsosamma och hållbara livsmedelsprodukter såsom frukt och grönsaker, vilket redan tillämpas i vissa medlemsstater men som för närvarande inte är möjligt för alla (74

| 102. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av lagstiftningen om offentlig upphandling i syfte att införa eller stärka obligatoriska minimikriterier för förskolor och skolor, andra offentliga institutioner och privata företag som tillhandahåller offentliga tjänster för att främja: hållbar livsmedelsproduktion, inbegripet traditionella och typiska livsmedel med geografiska beteckningar, konsumtion av lokala produkter och, om möjligt, säsongsprodukter, korta leveranskedjor, inklusive direktförsäljning, högre djurskyddskrav, samt minskning av matsvinn och livsmedelsförpackningar i enlighet med principerna för den cirkulära ekonomin. Parlamentet efterlyser hälsosammare och mer balanserade kostvanor och kostmönster genom att skapa en livsmedelsmiljö som gör det lättare för konsumenterna att göra hälsosamma, välinformerade och hållbara val. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla övervaknings- och rapporteringsverktyg för hållbar livsmedelsupphandling. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av lagstiftningen om offentlig upphandling i syfte att införa eller stärka obligatoriska minimikriterier för förskolor och skolor, andra offentliga institutioner och privata företag som tillhandahåller offentliga tjänster för att främja: hållbar livsmedelsproduktion, inbegripet traditionella och typiska livsmedel med geografiska beteckningar, konsumtion av lokala produkter och, om möjligt, säsongsprodukter, korta leveranskedjor, inklusive direktförsäljning, högre djurskyddskrav, samt minskning av matsvinn och livsmedelsförpackningar i enlighet med principerna för den cirkulära ekonomin. Parlamentet efterlyser hälsosammare och mer balanserade kostvanor och kostmönster genom att skapa en livsmedelsmiljö som gör det lättare för konsumenterna att göra hälsosamma, välinformerade och hållbara val. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla övervaknings- och rapporteringsverktyg för hållbar livsmedelsupphandling.

| 103. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se över EU-lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, samtidigt som man beklagar bristen på harmoniserade åtgärder hittills, och föreslår att kommissionen tidigarelägger datumet för offentliggörandet av förslaget. Parlamentet insisterar på behovet av en omfattande och harmoniserad reglering av alla material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, inklusive sådana material och föroreningar som ännu inte omfattas på EU-nivå. Parlamentet insisterar på att detta bör bygga på försiktighetsprincipen, principen om ”inga data, ingen marknad”, omfattande säkerhetsbedömningar baserade på de senaste vetenskapliga uppgifterna och det vetenskapliga arbetet vid Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och Efsa, och betonar att ett effektivt genomförande och tillhandahållande av bättre information till konsumenterna är avgörande. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att se över lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel i linje med förordningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt klassificerings-, märknings- och förpackningsförordningar, och att utan ytterligare dröjsmål införa särskilda bestämmelser för att byta ut hormonstörande kemikalier och andra farliga kemikalier i alla material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, samtidigt som detta inte ska påverka förpackningarnas roll i att bevara livsmedelssäkerheten eller livsmedelskvaliteten. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att fastställa regler för säker återvinning till material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, för andra plastmaterial än PET. Parlamentet betonar samtidigt att likvärdiga säkerhetskrav bör tillämpas på nya och återvunna material och att ansvariga aktörer i leveranskedjor och slutkonsumenter enkelt kan få tillgång till information om den kemiska identiteten och säkerheten i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se över EU-lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, samtidigt som man beklagar bristen på harmoniserade åtgärder hittills, och föreslår att kommissionen tidigarelägger datumet för offentliggörandet av förslaget. Parlamentet insisterar på behovet av en omfattande och harmoniserad reglering av alla material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, inklusive sådana material och föroreningar som ännu inte omfattas på EU-nivå. Parlamentet insisterar på att detta bör bygga på försiktighetsprincipen, principen om ”inga data, ingen marknad”, omfattande säkerhetsbedömningar baserade på de senaste vetenskapliga uppgifterna och det vetenskapliga arbetet vid Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och Efsa, och betonar att ett effektivt genomförande och tillhandahållande av bättre information till konsumenterna är avgörande. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att se över lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel i linje med förordningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt klassificerings-, märknings- och förpackningsförordningar, och att utan ytterligare dröjsmål införa särskilda bestämmelser för att byta ut hormonstörande kemikalier och andra farliga kemikalier i alla material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, samtidigt som detta inte ska påverka förpackningarnas roll i att bevara livsmedelssäkerheten eller livsmedelskvaliteten. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att fastställa regler för säker återvinning till material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, för andra plastmaterial än PET. Parlamentet betonar samtidigt att likvärdiga säkerhetskrav bör tillämpas på nya och återvunna material och att ansvariga aktörer i leveranskedjor och slutkonsumenter enkelt kan få tillgång till information om den kemiska identiteten och säkerheten i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

| 104. | Europaparlamentet betonar att matsvinn och livsmedelsförluster har enorma miljömässiga konsekvenser, förvärrar klimatförändringarna och utgör ett slöseri med begränsade resurser som mark, energi och vatten och leder till ett inkomstbortfall för jordbrukarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå målet att minska matsvinnet i unionen med 30 % före 2025 och med 50 % före 2030 jämfört med utgångsläget 2014. Parlamentet understryker att det behövs bindande mål i alla led av leveranskedjan, inbegripet primärproduktion, fasen före detaljhandel och detaljhandel, för att uppnå detta. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att inrätta och genomföra program för förebyggande av matsvinn som till fullo integrerar principerna för den cirkulära ekonomin och omfattar främjandet av korta livsmedelskedjor, vilket minskar risken för matsvinn. Parlamentet betonar att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken omfattar förebyggande av matsvinn, och betonar att man bör uppmuntra åtgärder för att motverka matsvinnet på primärproduktionsnivå och i de tidiga skedena av leveranskedjan, inklusive oskördade livsmedel. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa djurhälsa, bland annat som ett sätt att undvika livsmedelsförluster och matsvinn vid källan, och betonar att återvinning av växtbaserat matavfall för utfodring av djur är en hållbar lösning om matsvinn inte kan förebyggas. Parlamentet betonar vikten av att öka allmänhetens medvetenhet och ge vägledning om hur matsvinn kan undvikas för att främja långsiktiga förändringar i konsumenternas beteende. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera eventuella hinder för en snabbare minskning av mängden avfall och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig finansiering för forskning, innovation, berörda parters engagemang och informations- och utbildningskampanjer genom att upprätta nationella fonder för matsvinn i syfte att eliminera avfall. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet betonar att matsvinn och livsmedelsförluster har enorma miljömässiga konsekvenser, förvärrar klimatförändringarna och utgör ett slöseri med begränsade resurser som mark, energi och vatten och leder till ett inkomstbortfall för jordbrukarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå målet att minska matsvinnet i unionen med 30 % före 2025 och med 50 % före 2030 jämfört med utgångsläget 2014. Parlamentet understryker att det behövs bindande mål i alla led av leveranskedjan, inbegripet primärproduktion, fasen före detaljhandel och detaljhandel, för att uppnå detta. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att inrätta och genomföra program för förebyggande av matsvinn som till fullo integrerar principerna för den cirkulära ekonomin och omfattar främjandet av korta livsmedelskedjor, vilket minskar risken för matsvinn. Parlamentet betonar att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken omfattar förebyggande av matsvinn, och betonar att man bör uppmuntra åtgärder för att motverka matsvinnet på primärproduktionsnivå och i de tidiga skedena av leveranskedjan, inklusive oskördade livsmedel. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa djurhälsa, bland annat som ett sätt att undvika livsmedelsförluster och matsvinn vid källan, och betonar att återvinning av växtbaserat matavfall för utfodring av djur är en hållbar lösning om matsvinn inte kan förebyggas. Parlamentet betonar vikten av att öka allmänhetens medvetenhet och ge vägledning om hur matsvinn kan undvikas för att främja långsiktiga förändringar i konsumenternas beteende. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera eventuella hinder för en snabbare minskning av mängden avfall och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig finansiering för forskning, innovation, berörda parters engagemang och informations- och utbildningskampanjer genom att upprätta nationella fonder för matsvinn i syfte att eliminera avfall.

| 105. | Europaparlamentet understryker att i linje med avfallshierarkin bör fokus ligga på förebyggande av matsvinn. Parlamentet välkomnar den föreslagna översynen som ska klargöra nuvarande EU-regler om datummärkning i syfte att förhindra och minska matsvinn och livsmedelsförlust. Parlamentet betonar att alla ändringar av datummärkningsreglerna bör vara vetenskapligt baserade och leda till bättre användning, uttryck och visande av datummärkningen bland alla aktörer i livsmedelskedjan, även i hotell- och restaurangbranschen, och till att konsumenterna lättare ska förstå märkningen, särskilt ”sista förbrukningsdag”- och ”bäst före”-märkning, utan att livsmedelssäkerheten eller livsmedelskvaliteten äventyras. Parlamentet betonar att en harmoniserad datummärkning skulle bidra till att bekämpa matsvinn. Parlamentet efterlyser en åtföljande översyn av reglerna för distribution av livsmedelsprodukter, med målet att klarlägga och eliminera eventuella hinder för att minska matsvinnet, öka effektiviteten samt främja konkurrensen och innovationen. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet understryker att i linje med avfallshierarkin bör fokus ligga på förebyggande av matsvinn. Parlamentet välkomnar den föreslagna översynen som ska klargöra nuvarande EU-regler om datummärkning i syfte att förhindra och minska matsvinn och livsmedelsförlust. Parlamentet betonar att alla ändringar av datummärkningsreglerna bör vara vetenskapligt baserade och leda till bättre användning, uttryck och visande av datummärkningen bland alla aktörer i livsmedelskedjan, även i hotell- och restaurangbranschen, och till att konsumenterna lättare ska förstå märkningen, särskilt ”sista förbrukningsdag”- och ”bäst före”-märkning, utan att livsmedelssäkerheten eller livsmedelskvaliteten äventyras. Parlamentet betonar att en harmoniserad datummärkning skulle bidra till att bekämpa matsvinn. Parlamentet efterlyser en åtföljande översyn av reglerna för distribution av livsmedelsprodukter, med målet att klarlägga och eliminera eventuella hinder för att minska matsvinnet, öka effektiviteten samt främja konkurrensen och innovationen.

| 106. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa livsmedelsbedrägerier och förfalskningar inom livsmedelssektorn som vilseleder konsumenterna och snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet av att snarast ta itu med den komplexa frågan om livsmedelsbedrägerier, närmare bestämt felmärkning, ersättning, utspädning, tillägg, avlägsnande av ingredienser eller ersättande av ingredienser med billigare eller undermåliga varianter, icke-godkända kemiska behandlingar eller processer och förfalskad dokumentation, och av att ägna särskild uppmärksamhet åt förfalskning och olaglig handel med geografiska beteckningar. Parlamentet betonar vikten av att införa kännbara sanktioner som ska överensstämma med brottet och uppmanar medlemsstaterna att på ett adekvat sätt återspegla denna princip i nationell lagstiftning, i enlighet med förordningen om offentlig kontroll (75). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att skapa ett europeiskt nätverk mot livsmedelsbedrägeri i syfte att förbättra samordningen mellan olika relevanta nationella myndigheter för att säkerställa efterlevnaden av EU:s livsmedelsstandarder både på EU:s inre marknad och med avseende på vår import. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa livsmedelsbedrägerier och förfalskningar inom livsmedelssektorn som vilseleder konsumenterna och snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet av att snarast ta itu med den komplexa frågan om livsmedelsbedrägerier, närmare bestämt felmärkning, ersättning, utspädning, tillägg, avlägsnande av ingredienser eller ersättande av ingredienser med billigare eller undermåliga varianter, icke-godkända kemiska behandlingar eller processer och förfalskad dokumentation, och av att ägna särskild uppmärksamhet åt förfalskning och olaglig handel med geografiska beteckningar. Parlamentet betonar vikten av att införa kännbara sanktioner som ska överensstämma med brottet och uppmanar medlemsstaterna att på ett adekvat sätt återspegla denna princip i nationell lagstiftning, i enlighet med förordningen om offentlig kontroll (75

| 107. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att övervaka och verkställa den kontinuerliga tilldelningen av tillräckliga resurser för offentliga livsmedelskontroller för att säkerställa att ett tillräckligt antal kontroller genomförs för att kontrollera efterlevnaden av livsmedels- och foderkraven, och uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att stärka tullkontrollerna för att säkerställa efterlevnad av EU:s produktionsstandarder, bland annat när det gäller livsmedelssäkerhet, antimikrobiell resistens, djurskydd och växtskyddsmedel, och för att undvika att växtskadegörare och skadedjur kommer in i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom hela livsmedelskedjan strikt och konsekvent tillämpa den allmänna livsmedelsförordningens (76) bestämmelser om produkters spårbarhet. Parlamentet betonar att vid incidenter som innefattar risker för folkhälsa och säkerhet ska offentliga myndigheter fullt ut, korrekt och omedelbart informera allmänheten om de potentiella risker som de berörda livsmedelsprodukterna utgör, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i den allmänna livsmedelsförordningen. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att övervaka och verkställa den kontinuerliga tilldelningen av tillräckliga resurser för offentliga livsmedelskontroller för att säkerställa att ett tillräckligt antal kontroller genomförs för att kontrollera efterlevnaden av livsmedels- och foderkraven, och uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att stärka tullkontrollerna för att säkerställa efterlevnad av EU:s produktionsstandarder, bland annat när det gäller livsmedelssäkerhet, antimikrobiell resistens, djurskydd och växtskyddsmedel, och för att undvika att växtskadegörare och skadedjur kommer in i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom hela livsmedelskedjan strikt och konsekvent tillämpa den allmänna livsmedelsförordningens (76

Förutsättningar för en omställning

Förutsättningar för en omställning

| 108. | Europaparlamentet understryker vikten av EU-finansiering för forskning och innovation, särskilt för små och medelstora företag och småbrukare, som viktiga drivkrafter för att påskynda omställningen till ett mer hållbart, produktivt, diversifierat, lokalt, hälsosamt och inkluderande europeiskt livsmedelssystem. Parlamentet uppmanar den jordbruksbaserade livsmedelssektorn att i detta avseende aktivt använda den finansiering som är öronmärkt för sektorn i Horisont Europa. Parlamentet betonar också behovet av att underlätta de investeringar som behövs för att främja hållbara metoder och den cirkulära ekonomin och bioekonomin. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet understryker vikten av EU-finansiering för forskning och innovation, särskilt för små och medelstora företag och småbrukare, som viktiga drivkrafter för att påskynda omställningen till ett mer hållbart, produktivt, diversifierat, lokalt, hälsosamt och inkluderande europeiskt livsmedelssystem. Parlamentet uppmanar den jordbruksbaserade livsmedelssektorn att i detta avseende aktivt använda den finansiering som är öronmärkt för sektorn i Horisont Europa. Parlamentet betonar också behovet av att underlätta de investeringar som behövs för att främja hållbara metoder och den cirkulära ekonomin och bioekonomin.

| 109. | Europaparlamentet påpekar att införandet av nya smarta tekniker och metoder inom jordbruket, inbegripet digitalisering och skyddade odlingssystem, kan vara till nytta för att förbättra effektiviteten, resursanvändningen och miljöhållbarheten och kan medföra ekonomiska fördelar från jordbruksproduktionen. Parlamentet konstaterar att innovationen måste förbli kompatibel med återställandet och främjandet av traditionella metoder och kunskap, i synnerhet de som har anpassats till klimatbetingade egenskaper inom varje område. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet påpekar att införandet av nya smarta tekniker och metoder inom jordbruket, inbegripet digitalisering och skyddade odlingssystem, kan vara till nytta för att förbättra effektiviteten, resursanvändningen och miljöhållbarheten och kan medföra ekonomiska fördelar från jordbruksproduktionen. Parlamentet konstaterar att innovationen måste förbli kompatibel med återställandet och främjandet av traditionella metoder och kunskap, i synnerhet de som har anpassats till klimatbetingade egenskaper inom varje område.

| 110. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra de olika metoderna för integrerat växtskydd och av att tillhandahålla oberoende jordbruksrådgivning för att säkerställa en bredare och inkluderande kunskapsöverföring till jordbrukssektorn. Parlamentet anser att detta skulle underlättas genom inrättandet av ett system för insamling och spridning av hållbara metoder och genom att man bygger vidare på de befintliga specialiserade utbildningssystemen för jordbrukare i medlemsstaterna, utan att införa ytterligare administrativa bördor för jordbrukare i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta en tillräcklig andel av sina anslag för jordbruksrådgivning till tjänster och tekniskt stöd som rör hållbara metoder som bidrar till strategins mål. Parlamentet anser att småskaliga primärproducenters insatser, med tanke på deras förvärvade kunskaper och kunnande, också skulle spela en viktig roll för att uppnå verkliga resultat för enskilda jordbruksföretag. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra de olika metoderna för integrerat växtskydd och av att tillhandahålla oberoende jordbruksrådgivning för att säkerställa en bredare och inkluderande kunskapsöverföring till jordbrukssektorn. Parlamentet anser att detta skulle underlättas genom inrättandet av ett system för insamling och spridning av hållbara metoder och genom att man bygger vidare på de befintliga specialiserade utbildningssystemen för jordbrukare i medlemsstaterna, utan att införa ytterligare administrativa bördor för jordbrukare i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta en tillräcklig andel av sina anslag för jordbruksrådgivning till tjänster och tekniskt stöd som rör hållbara metoder som bidrar till strategins mål. Parlamentet anser att småskaliga primärproducenters insatser, med tanke på deras förvärvade kunskaper och kunnande, också skulle spela en viktig roll för att uppnå verkliga resultat för enskilda jordbruksföretag.

| 111. | Europaparlamentet understryker de högre utbildningsanstalternas betydelse för att främja forskning och innovation och ge råd om bästa hållbara metoder. Parlamentet erkänner universitetens roll i utvecklingen och omställningen av de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna i regioner med särskilda förutsättningar, inbegripet de yttersta randområdena. Parlamentet välkomnar avsikten att hjälpa små och medelstora företag inom livsmedelsförädling samt små återförsäljare och cateringföretag att utveckla nya kompetenser samtidigt som det säkerställs att de inte utsätts för ytterligare administrativa bördor. Parlamentet betonar den strategiska betydelsen av gemensamma metoder via producentorganisationer och kooperativ för att jordbrukarna tillsammans ska kunna uppnå sina mål. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet understryker de högre utbildningsanstalternas betydelse för att främja forskning och innovation och ge råd om bästa hållbara metoder. Parlamentet erkänner universitetens roll i utvecklingen och omställningen av de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna i regioner med särskilda förutsättningar, inbegripet de yttersta randområdena. Parlamentet välkomnar avsikten att hjälpa små och medelstora företag inom livsmedelsförädling samt små återförsäljare och cateringföretag att utveckla nya kompetenser samtidigt som det säkerställs att de inte utsätts för ytterligare administrativa bördor. Parlamentet betonar den strategiska betydelsen av gemensamma metoder via producentorganisationer och kooperativ för att jordbrukarna tillsammans ska kunna uppnå sina mål.

| 112. | Europaparlamentet betonar att flera synergier mellan jordbruket och den europeiska rymdpolitiken är möjliga för att verkligen förstå jordmånen och livsmedelskvaliteten och klara de utmaningar som miljön, klimatet och den demografiska utvecklingen innebär. Parlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att delta i vetenskaps- och forskningsprogram och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se till att mer jämlika framsteg görs i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet betonar att flera synergier mellan jordbruket och den europeiska rymdpolitiken är möjliga för att verkligen förstå jordmånen och livsmedelskvaliteten och klara de utmaningar som miljön, klimatet och den demografiska utvecklingen innebär. Parlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att delta i vetenskaps- och forskningsprogram och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se till att mer jämlika framsteg görs i alla medlemsstater.

| 113. | Europaparlamentet påminner om behovet av att främja effektiva kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket som gör det möjligt för jordbrukssektorn att bli mer hållbar genom att påskynda innovation och främja ett nära samarbete mellan alla berörda aktörer, såsom jordbrukare, forskare, rådgivare, experter och icke-statliga organisationer, genom högkvalitativ och inkluderande utbildning och livslångt lärande och genom att påskynda kunskapsöverföringen, bland annat när det gäller genomförandet av integrerade jordbrukstekniker såsom integrerad bekämpning för varje gröda. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet påminner om behovet av att främja effektiva kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket som gör det möjligt för jordbrukssektorn att bli mer hållbar genom att påskynda innovation och främja ett nära samarbete mellan alla berörda aktörer, såsom jordbrukare, forskare, rådgivare, experter och icke-statliga organisationer, genom högkvalitativ och inkluderande utbildning och livslångt lärande och genom att påskynda kunskapsöverföringen, bland annat när det gäller genomförandet av integrerade jordbrukstekniker såsom integrerad bekämpning för varje gröda.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de möjligheter som kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket erbjuder när de utformar och genomför sina nationella strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet påminner dessutom om behovet av ett datanätverk för jordbrukets hållbarhet i syfte att fastställa riktmärken för jordbruksföretagens resultat, dokumentera spridningen av hållbara jordbruksmetoder samt möjliggöra exakt och skräddarsydd tillämpning av nya produktionsmetoder på gårdsnivå, inbegripet genom att behandla insamlade data och se till att jordbrukarna och berörda parter får enkel tillgång till relevant information, särskilt om bästa praxis. Parlamentet påpekar att data om jordbruk och jordbruksmark ligger i det allmännas intresse, men att jordbrukarnas tillgång till och kontroll över deras egna jordbruksdata måste skyddas. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de möjligheter som kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket erbjuder när de utformar och genomför sina nationella strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet påminner dessutom om behovet av ett datanätverk för jordbrukets hållbarhet i syfte att fastställa riktmärken för jordbruksföretagens resultat, dokumentera spridningen av hållbara jordbruksmetoder samt möjliggöra exakt och skräddarsydd tillämpning av nya produktionsmetoder på gårdsnivå, inbegripet genom att behandla insamlade data och se till att jordbrukarna och berörda parter får enkel tillgång till relevant information, särskilt om bästa praxis. Parlamentet påpekar att data om jordbruk och jordbruksmark ligger i det allmännas intresse, men att jordbrukarnas tillgång till och kontroll över deras egna jordbruksdata måste skyddas.

| 115. | Europaparlamentet understryker vikten av omfattande tillgång till snabba bredbandsanslutningar för att underlätta införandet av digital jordbruksteknik på gårdsnivå, och betonar vikten av att stödja jordbrukare i att effektivt använda sådana innovativa lösningar samtidigt som deras ekonomiska bärkraft skyddas. Parlamentet erkänner att jordbrukarorganisationer är värdefulla kontakter när det gäller att utveckla informationsmäklartjänster som är inriktade på innovation. Parlamentet betonar vikten av Horisont Europa när det gäller att uppnå målen för forskning och innovation på området mark- och livsmedelshälsa, som har potential att locka den nya generationen till jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet understryker vikten av omfattande tillgång till snabba bredbandsanslutningar för att underlätta införandet av digital jordbruksteknik på gårdsnivå, och betonar vikten av att stödja jordbrukare i att effektivt använda sådana innovativa lösningar samtidigt som deras ekonomiska bärkraft skyddas. Parlamentet erkänner att jordbrukarorganisationer är värdefulla kontakter när det gäller att utveckla informationsmäklartjänster som är inriktade på innovation. Parlamentet betonar vikten av Horisont Europa när det gäller att uppnå målen för forskning och innovation på området mark- och livsmedelshälsa, som har potential att locka den nya generationen till jordbrukssektorn.

| 116. | Europaparlamentet betonar den grundläggande roll som oberoende system för jordbruksrådgivning spelar för att sprida innovation och kunskap, stimulera utbyte av erfarenheter samt främja praktiska demonstrationer, och uppmanar särskilt medlemsstaterna att erbjuda omfattande rådgivning till jordbrukarna när det gäller införandet av hållbarare produktionssystem. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja nedifrån och upp-initiativ som för jordbrukare och medborgare närmare varandra genom att arbeta på lokal nivå och införliva lokala kunskaper för att bättre anpassa sig till de specifika förhållandena på fältet. Parlamentet betonar vikten av att främja utbildningen av unga jordbrukare och entreprenörer inom områdena hållbart jordbruk och livsmedelssystem. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar den grundläggande roll som oberoende system för jordbruksrådgivning spelar för att sprida innovation och kunskap, stimulera utbyte av erfarenheter samt främja praktiska demonstrationer, och uppmanar särskilt medlemsstaterna att erbjuda omfattande rådgivning till jordbrukarna när det gäller införandet av hållbarare produktionssystem. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja nedifrån och upp-initiativ som för jordbrukare och medborgare närmare varandra genom att arbeta på lokal nivå och införliva lokala kunskaper för att bättre anpassa sig till de specifika förhållandena på fältet. Parlamentet betonar vikten av att främja utbildningen av unga jordbrukare och entreprenörer inom områdena hållbart jordbruk och livsmedelssystem.

| 117. | Utöver system för jordbruksrådgivning efterlyser Europaparlamentet ett upprättande och främjande av plattformar med flera berörda parter som kan öka samverkan och mobilisera delningen av kunskap och teknik i hela jordbruks- och livsmedelskedjan, i syfte att skala upp innovationen och förbättra jordbruksproduktionssystemen. Parlamentet betonar dessutom vikten av att utvidga denna möjlighet till alla aktörer i kedjan, utan ytterligare administrativa bördor. |
| --- | --- |

117.

Utöver system för jordbruksrådgivning efterlyser Europaparlamentet ett upprättande och främjande av plattformar med flera berörda parter som kan öka samverkan och mobilisera delningen av kunskap och teknik i hela jordbruks- och livsmedelskedjan, i syfte att skala upp innovationen och förbättra jordbruksproduktionssystemen. Parlamentet betonar dessutom vikten av att utvidga denna möjlighet till alla aktörer i kedjan, utan ytterligare administrativa bördor.

| 118. | Europaparlamentet framhåller den nyckelroll som unga jordbrukare kommer att ha när det gäller att genomföra omställningen till hållbart jordbruk och uppnå strategins mål. Parlamentet understryker att den ekologiska omställningen av vårt livsmedelssystem är en möjlighet att bidra till en levande landsbygd. Parlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken bör ge bättre stöd till unga och nya jordbrukare när det gäller inkomst, generationsskifte, utbildning, ungdomssysselsättning, entreprenörskap och digitalisering, särskilt i perifera och mycket glesbefolkade områden, i syfte att skapa ett utrymme som gör det möjligt för unga människor att integreras och stanna kvar i jordbruket, med tanke på att de sannolikt i ett tidigt skede kommer att använda nya och mer hållbara jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet framhåller den nyckelroll som unga jordbrukare kommer att ha när det gäller att genomföra omställningen till hållbart jordbruk och uppnå strategins mål. Parlamentet understryker att den ekologiska omställningen av vårt livsmedelssystem är en möjlighet att bidra till en levande landsbygd. Parlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken bör ge bättre stöd till unga och nya jordbrukare när det gäller inkomst, generationsskifte, utbildning, ungdomssysselsättning, entreprenörskap och digitalisering, särskilt i perifera och mycket glesbefolkade områden, i syfte att skapa ett utrymme som gör det möjligt för unga människor att integreras och stanna kvar i jordbruket, med tanke på att de sannolikt i ett tidigt skede kommer att använda nya och mer hållbara jordbruksmetoder.

| 119. | Europaparlamentet framhåller att unga jordbrukare och potentiella nya aktörer har svårt att köpa eller arrendera mark och betonar behovet av att underlätta för unga jordbrukare att komma in i sektorn. Parlamentet betonar nödvändigheten att garantera att denna strategi inte inverkar negativt på tillgången till och priset på mark, eftersom detta skulle leda till ökad spekulation och ytterligare svårigheter för ungdomar att få tillgång till mark. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet framhåller att unga jordbrukare och potentiella nya aktörer har svårt att köpa eller arrendera mark och betonar behovet av att underlätta för unga jordbrukare att komma in i sektorn. Parlamentet betonar nödvändigheten att garantera att denna strategi inte inverkar negativt på tillgången till och priset på mark, eftersom detta skulle leda till ökad spekulation och ytterligare svårigheter för ungdomar att få tillgång till mark.

| 120. | Europaparlamentet konstaterar att koncentrationen av jordbruksmark och markrofferi i EU, som i vissa fall uppmuntras genom politik på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, kan skapa svårigheter för unga jordbrukare och nya aktörer som söker mark för att starta ett jordbruksföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt regionala och lokala förvaltningar att sätta stopp för sådana metoder och därmed stödja unga jordbrukare och underlätta deras inträde i jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet konstaterar att koncentrationen av jordbruksmark och markrofferi i EU, som i vissa fall uppmuntras genom politik på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, kan skapa svårigheter för unga jordbrukare och nya aktörer som söker mark för att starta ett jordbruksföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt regionala och lokala förvaltningar att sätta stopp för sådana metoder och därmed stödja unga jordbrukare och underlätta deras inträde i jordbrukssektorn.

| 121. | Europaparlamentet anser dessutom att denna strategi är en möjlighet att förbättra framtidsutsikterna för kvinnor på landsbygden och lyfta fram den avgörande roll de spelar genom att ge kvinnliga företagare en gynnsam miljö, inbegripet rättsliga och politiska överväganden, som leder till bättre tillgång till information, kunskap och färdigheter samt underlättar tillgången till ekonomiska resurser, vilket resulterar i fler arbetstillfällen på landsbygden. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet anser dessutom att denna strategi är en möjlighet att förbättra framtidsutsikterna för kvinnor på landsbygden och lyfta fram den avgörande roll de spelar genom att ge kvinnliga företagare en gynnsam miljö, inbegripet rättsliga och politiska överväganden, som leder till bättre tillgång till information, kunskap och färdigheter samt underlättar tillgången till ekonomiska resurser, vilket resulterar i fler arbetstillfällen på landsbygden.

Stöd till en global omställning

Stöd till en global omställning

| 122. | Europaparlamentet erinrar om de europeiska livsmedelssystemens globala ansvar och deras centrala roll när det gäller att fastställa globala standarder för livsmedelssäkerhet, miljöskydd, socialt skydd och djurskydd. Parlamentet upprepar sitt åtagande om ett genomförande av politisk samstämmighet för utvecklingsprinciperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla livsmedels- och foderprodukter som importeras till EU helt och fullt uppfyller relevant EU-lagstiftning och unionens strikta normer och att tillhandahålla utvecklingsbistånd för att hjälpa primärproducenter från utvecklingsländer att uppfylla dessa normer. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ta hänsyn till miljöaspekter vid bedömningen av ansökningar om importtoleranser. Parlamentet anser att inbäddade utsläpp från markanvändning och utsläpp från förändrad markanvändning i samband med importerat foder och importerade livsmedel bör åtgärdas. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet erinrar om de europeiska livsmedelssystemens globala ansvar och deras centrala roll när det gäller att fastställa globala standarder för livsmedelssäkerhet, miljöskydd, socialt skydd och djurskydd. Parlamentet upprepar sitt åtagande om ett genomförande av politisk samstämmighet för utvecklingsprinciperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla livsmedels- och foderprodukter som importeras till EU helt och fullt uppfyller relevant EU-lagstiftning och unionens strikta normer och att tillhandahålla utvecklingsbistånd för att hjälpa primärproducenter från utvecklingsländer att uppfylla dessa normer. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ta hänsyn till miljöaspekter vid bedömningen av ansökningar om importtoleranser. Parlamentet anser att inbäddade utsläpp från markanvändning och utsläpp från förändrad markanvändning i samband med importerat foder och importerade livsmedel bör åtgärdas.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla ett holistiskt synsätt, i och med att genomförandet av vissa av målen i från jord till bord-strategin i EU inte får leda till att delar av jordbruksproduktionen flyttar till andra regioner där normerna är lägre än i EU. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla ett holistiskt synsätt, i och med att genomförandet av vissa av målen i från jord till bord-strategin i EU inte får leda till att delar av jordbruksproduktionen flyttar till andra regioner där normerna är lägre än i EU.

| 124. | Europaparlamentet påminner om att tillträdet till EU:s marknad och dess 450 miljoner konsumenter ger våra handelspartner ett starkt incitament att förbättra sin hållbarhet och sina produktions- och arbetsnormer. Parlamentet anser att den gröna givens framgång är nära kopplad till vår handelspolitik. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet påminner om att tillträdet till EU:s marknad och dess 450 miljoner konsumenter ger våra handelspartner ett starkt incitament att förbättra sin hållbarhet och sina produktions- och arbetsnormer. Parlamentet anser att den gröna givens framgång är nära kopplad till vår handelspolitik.

| 125. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja den globala utfasningen av bekämpningsmedel som inte längre är godkända i EU och att säkerställa att farliga bekämpningsmedel som i enlighet med relevant lagstiftning förbjudits för användning i EU inte exporteras utanför unionen, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att i detta syfte lägga fram sina förslag så fort som möjligt. Parlamentet anser att EU bör stödja utvecklingsländerna för att hjälpa dem att minska den oförsiktiga användningen av bekämpningsmedel och främja andra metoder för att skydda växter och fiskeresurser. Parlamentet understryker att strategin inte får gynna import av produkter från länder utanför EU med en större miljö- och klimatpåverkan. Parlamentet påminner om att det i detta avseende därför är absolut nödvändigt att jordbruksbaserade livsmedelsprodukter från länder utanför EU uppfyller samma krav, inbegripet nolltolerans mot resthalter av ämnen som uppfyller uteslutningskriterierna. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja den globala utfasningen av bekämpningsmedel som inte längre är godkända i EU och att säkerställa att farliga bekämpningsmedel som i enlighet med relevant lagstiftning förbjudits för användning i EU inte exporteras utanför unionen, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att i detta syfte lägga fram sina förslag så fort som möjligt. Parlamentet anser att EU bör stödja utvecklingsländerna för att hjälpa dem att minska den oförsiktiga användningen av bekämpningsmedel och främja andra metoder för att skydda växter och fiskeresurser. Parlamentet understryker att strategin inte får gynna import av produkter från länder utanför EU med en större miljö- och klimatpåverkan. Parlamentet påminner om att det i detta avseende därför är absolut nödvändigt att jordbruksbaserade livsmedelsprodukter från länder utanför EU uppfyller samma krav, inbegripet nolltolerans mot resthalter av ämnen som uppfyller uteslutningskriterierna.

| 126. | Europaparlamentet påpekar att det till 2050 måste finns säkra livsmedel till rimliga priser för en världsbefolkning på omkring tio miljarder människor, mot bakgrund av den snabba befolkningsökningen, klimatförändringarna, bristen på naturresurser och förändrade konsumtionsmönster. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka strategins globala dimension för att förverkliga rätten till tillräcklig mat och genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, och betonar att EU:s politik om rättvisa, hållbara och motståndskraftiga livsmedelssystem uttryckligen bör ta itu med klyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att hjälpa utvecklingsländerna att skydda sina nyetablerade industrier, främja tryggad livsmedelsförsörjning, stödja åtgärder för begränsning av klimatförändringarna inom jordbruket och uppfylla EU:s och internationella hållbarhetsstandarder för export av sina jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet påpekar att det till 2050 måste finns säkra livsmedel till rimliga priser för en världsbefolkning på omkring tio miljarder människor, mot bakgrund av den snabba befolkningsökningen, klimatförändringarna, bristen på naturresurser och förändrade konsumtionsmönster. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka strategins globala dimension för att förverkliga rätten till tillräcklig mat och genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, och betonar att EU:s politik om rättvisa, hållbara och motståndskraftiga livsmedelssystem uttryckligen bör ta itu med klyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att hjälpa utvecklingsländerna att skydda sina nyetablerade industrier, främja tryggad livsmedelsförsörjning, stödja åtgärder för begränsning av klimatförändringarna inom jordbruket och uppfylla EU:s och internationella hållbarhetsstandarder för export av sina jordbruksprodukter.

| 127. | Europaparlamentet betonar att EU måste förespråka mänskliga rättigheter och rätten till mat som en central princip och prioritering för livsmedelssystemen, samt som ett grundläggande verktyg för att ställa om livsmedelssystemen och garantera de mest marginaliserade gruppernas rätt att få tillgång till näringsrika livsmedel, och att EU vidare måste genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet betonar att EU måste förespråka mänskliga rättigheter och rätten till mat som en central princip och prioritering för livsmedelssystemen, samt som ett grundläggande verktyg för att ställa om livsmedelssystemen och garantera de mest marginaliserade gruppernas rätt att få tillgång till näringsrika livsmedel, och att EU vidare måste genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter.

| 128. | Europaparlamentet betonar att om inte normerna för animalieproduktion i länder utanför EU anpassas till EU:s normer, bör import av animaliska produkter från dessa länder förbjudas. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet betonar att om inte normerna för animalieproduktion i länder utanför EU anpassas till EU:s normer, bör import av animaliska produkter från dessa länder förbjudas.

| 129. | Europaparlamentet noterar med oro att flera granskningar som har utförts av GD Hälsa och livsmedelssäkerhet samt detaljerade undersökningar från icke-statliga organisationer visar att fullständig spårbarhet av levande hästar från Argentina till EU-marknaden inte kan säkerställas, vilket innebär risker för livsmedelssäkerheten, och att djurskyddet äventyras. Parlamentet uppmanar kommissionen att avbryta importen av hästkött från länder där tillämpliga EU-krav avseende spårbarhet och djurskydd inte uppfylls. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet noterar med oro att flera granskningar som har utförts av GD Hälsa och livsmedelssäkerhet samt detaljerade undersökningar från icke-statliga organisationer visar att fullständig spårbarhet av levande hästar från Argentina till EU-marknaden inte kan säkerställas, vilket innebär risker för livsmedelssäkerheten, och att djurskyddet äventyras. Parlamentet uppmanar kommissionen att avbryta importen av hästkött från länder där tillämpliga EU-krav avseende spårbarhet och djurskydd inte uppfylls.

| 130. | Europaparlamentet påminner om att strukturella djurförsök som inte är oumbärliga inte har någon plats i livsmedelskedjan eftersom förordning 2010/63/EU föreskriver ersättning och minskning av användningen av djur i sådana förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stoppa importen och den inhemska produktionen av serumgonadotropin av dräktiga ston, som extraheras av blod från dräktiga hästar som systematiskt befruktas och utsätts för blodtappning vilket ger hälso- och välbefinnandeproblem. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet påminner om att strukturella djurförsök som inte är oumbärliga inte har någon plats i livsmedelskedjan eftersom förordning 2010/63/EU föreskriver ersättning och minskning av användningen av djur i sådana förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stoppa importen och den inhemska produktionen av serumgonadotropin av dräktiga ston, som extraheras av blod från dräktiga hästar som systematiskt befruktas och utsätts för blodtappning vilket ger hälso- och välbefinnandeproblem.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till en rättslig ram på EU-nivå som bygger på obligatorisk övergripande tillbörlig aktsamhet i hela leveranskedjan för EU och utländska företag som är verksamma på den inre marknaden och som säkerställer hållbara leveranskedjor och investeringar som är fria från negativa miljöeffekter, såsom avskogning, skogsförstörelse, förändrade eller försämrade ekosystem eller negativ inverkan på de mänskliga rättigheterna och samhällsstyrning, i syfte att främja god förvaltning och öka spårbarheten och ansvarsskyldigheten i globala leveranskedjor. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till en rättslig ram på EU-nivå som bygger på obligatorisk övergripande tillbörlig aktsamhet i hela leveranskedjan för EU och utländska företag som är verksamma på den inre marknaden och som säkerställer hållbara leveranskedjor och investeringar som är fria från negativa miljöeffekter, såsom avskogning, skogsförstörelse, förändrade eller försämrade ekosystem eller negativ inverkan på de mänskliga rättigheterna och samhällsstyrning, i syfte att främja god förvaltning och öka spårbarheten och ansvarsskyldigheten i globala leveranskedjor.

| 132. | Europaparlamentet noterar att EU:s inre marknad är världens största importör och exportör av jordbruksbaserade livsmedelsprodukter. Parlamentet är övertygat om att EU bör använda sin ställning som en viktig global aktör till att fastställa riktmärken och direkta internationella standarder för hållbara livsmedelssystem, som grundar sig på respekten för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, rättvis konkurrens, försiktighetsprincipen, miljöskydd och djurskydd i enlighet med WTO-reglerna. Parlamentet anser att skyddet av standarder på dessa områden bör vara en integrerad del av alla kapitel i handelsavtal och att multilateralt samarbete och regleringssamarbete ytterligare skulle kunna bidra till att uppnå målen i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet noterar att EU:s inre marknad är världens största importör och exportör av jordbruksbaserade livsmedelsprodukter. Parlamentet är övertygat om att EU bör använda sin ställning som en viktig global aktör till att fastställa riktmärken och direkta internationella standarder för hållbara livsmedelssystem, som grundar sig på respekten för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, rättvis konkurrens, försiktighetsprincipen, miljöskydd och djurskydd i enlighet med WTO-reglerna. Parlamentet anser att skyddet av standarder på dessa områden bör vara en integrerad del av alla kapitel i handelsavtal och att multilateralt samarbete och regleringssamarbete ytterligare skulle kunna bidra till att uppnå målen i från jord till bord-strategin.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka handelsaspekterna av från jord till bord-strategin, i syfte att säkerställa samstämmighet mellan den gemensamma handelspolitiken, handlingsplanen för tullunionen, den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och målen för strategin från jord till bord, EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och annan relaterad EU-politik, och att gradvis sträva efter att uppnå dessa mål genom utveckling av effektiva gröna allianser i alla relevanta bilaterala, regionala och multilaterala forum, inbegripet FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021, samt genom en ambitiös översyn av handelspolitiken, genom att inrätta ett särskilt ramverk för hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem och produkter för framtida handelsavtal, i synnerhet genom klausuler om bevarande av skyddsnivån, vilka förbättrar skyddsklausulernas funktion och sätter stopp för import av produkter som överskrider de högsta tillåtna restmängderna i EU för växtskyddsmedel i enlighet med WTO:s regler. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bättre samordning mellan alla offentliga och privata intressenter för att dessa mål ska uppnås. Parlamentet anser att EU på nytt bör bekräfta det uppdrag som kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning har som den internationella politiska plattformen för livsmedelstrygghet och nutrition. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka handelsaspekterna av från jord till bord-strategin, i syfte att säkerställa samstämmighet mellan den gemensamma handelspolitiken, handlingsplanen för tullunionen, den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och målen för strategin från jord till bord, EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och annan relaterad EU-politik, och att gradvis sträva efter att uppnå dessa mål genom utveckling av effektiva gröna allianser i alla relevanta bilaterala, regionala och multilaterala forum, inbegripet FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021, samt genom en ambitiös översyn av handelspolitiken, genom att inrätta ett särskilt ramverk för hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem och produkter för framtida handelsavtal, i synnerhet genom klausuler om bevarande av skyddsnivån, vilka förbättrar skyddsklausulernas funktion och sätter stopp för import av produkter som överskrider de högsta tillåtna restmängderna i EU för växtskyddsmedel i enlighet med WTO:s regler. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bättre samordning mellan alla offentliga och privata intressenter för att dessa mål ska uppnås. Parlamentet anser att EU på nytt bör bekräfta det uppdrag som kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning har som den internationella politiska plattformen för livsmedelstrygghet och nutrition.

| 134. | Europaparlamentet välkomnar ambitionen i från jord till bord-strategin att säkerställa verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling i alla EU:s handelsavtal som ett sätt att garantera att de större lagstiftningsambitioner som läggs fram är förenliga med EU:s handelspolitik och efterlevs av länder utanför EU som har undertecknat handelsavtal med EU. Parlamentet betonar vikten av att kapitlen om handel och hållbar utveckling i handelsavtal blir mer verkställbara även, som en sista utväg, genom sanktionsbaserade tvistlösningsmekanismer, för att främja en global strategi för klimat och biologisk mångfald, främja en mer hållbar jordbruksbaserad livsmedelsproduktion, stoppa den globala avskogningen och höja arbetsrättsstandarderna, i linje med ILO:s åtta grundläggande konventioner. Parlamentet föreslår att kapitlen om handel och hållbar utveckling också bör ta hänsyn till likvärdiga produktionsstandarder, såsom djurskydd, spårbarhet, antimikrobiell resistens och användning av växtskyddsmedel, som systematiskt bör certifieras av oberoende revisions- och certifieringsorgan i alla produktions- och distributionsled, samt färdplaner med milstolpar som ska utvärderas i efterhand. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge stöd till utvecklingsländer för att främja tryggad livsmedelsförsörjning och bidra till anpassningen till europeiska standarder för hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem. Parlamentet förväntar sig att kommissionens ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna fullt ut ska fullgöra sin roll när det gäller att garantera en korrekt tillämpning av avtalen i fråga genom att ta itu med marknadssnedvridningar, stärka efterlevnaden av kapitlen om handel och hållbar utveckling och inleda en konstruktiv dialog med regeringar och intressenter. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet välkomnar ambitionen i från jord till bord-strategin att säkerställa verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling i alla EU:s handelsavtal som ett sätt att garantera att de större lagstiftningsambitioner som läggs fram är förenliga med EU:s handelspolitik och efterlevs av länder utanför EU som har undertecknat handelsavtal med EU. Parlamentet betonar vikten av att kapitlen om handel och hållbar utveckling i handelsavtal blir mer verkställbara även, som en sista utväg, genom sanktionsbaserade tvistlösningsmekanismer, för att främja en global strategi för klimat och biologisk mångfald, främja en mer hållbar jordbruksbaserad livsmedelsproduktion, stoppa den globala avskogningen och höja arbetsrättsstandarderna, i linje med ILO:s åtta grundläggande konventioner. Parlamentet föreslår att kapitlen om handel och hållbar utveckling också bör ta hänsyn till likvärdiga produktionsstandarder, såsom djurskydd, spårbarhet, antimikrobiell resistens och användning av växtskyddsmedel, som systematiskt bör certifieras av oberoende revisions- och certifieringsorgan i alla produktions- och distributionsled, samt färdplaner med milstolpar som ska utvärderas i efterhand. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge stöd till utvecklingsländer för att främja tryggad livsmedelsförsörjning och bidra till anpassningen till europeiska standarder för hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem. Parlamentet förväntar sig att kommissionens ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna fullt ut ska fullgöra sin roll när det gäller att garantera en korrekt tillämpning av avtalen i fråga genom att ta itu med marknadssnedvridningar, stärka efterlevnaden av kapitlen om handel och hållbar utveckling och inleda en konstruktiv dialog med regeringar och intressenter.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa utvecklingsländerna att anta lämplig nationell lagstiftning i syfte att skydda hotade genetiska resurser för livsmedel och jordbruk, garantera att lokalsamhällen, ursprungsbefolkningar, män och kvinnor fortsätter att använda och förvalta dem samt säkerställa en rättvis och jämlik fördelning av vinsterna från användningen av dessa resurser. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa utvecklingsländerna att anta lämplig nationell lagstiftning i syfte att skydda hotade genetiska resurser för livsmedel och jordbruk, garantera att lokalsamhällen, ursprungsbefolkningar, män och kvinnor fortsätter att använda och förvalta dem samt säkerställa en rättvis och jämlik fördelning av vinsterna från användningen av dessa resurser.

| 136. | Europaparlamentet noterar kommissionens undersökning om de kumulativa ekonomiska konsekvenserna av EU:s handelsavtal på jordbruket, där det framgår att i såväl ett försiktigt som ett ambitiöst scenario förväntas EU:s handelsavtal ha en generellt sett positiv inverkan på EU:s handel med jordbruksbaserade livsmedelsprodukter och ett ökat värde fram till 2030, vilket visar att EU:s handelsavtal har en positiv inverkan på EU:s jordbrukssektor. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet noterar kommissionens undersökning om de kumulativa ekonomiska konsekvenserna av EU:s handelsavtal på jordbruket, där det framgår att i såväl ett försiktigt som ett ambitiöst scenario förväntas EU:s handelsavtal ha en generellt sett positiv inverkan på EU:s handel med jordbruksbaserade livsmedelsprodukter och ett ökat värde fram till 2030, vilket visar att EU:s handelsavtal har en positiv inverkan på EU:s jordbrukssektor.

| 137. | Europaparlamentet betonar att avtalet mellan EU och Mercosur inte kan ratificeras som det ser ut nu, eftersom det bland annat inte säkerställer skyddet av biologisk mångfald, i synnerhet i Amazonas, och inte heller innehåller några garantier när det gäller jordbruksnormer. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet betonar att avtalet mellan EU och Mercosur inte kan ratificeras som det ser ut nu, eftersom det bland annat inte säkerställer skyddet av biologisk mångfald, i synnerhet i Amazonas, och inte heller innehåller några garantier när det gäller jordbruksnormer.

| 138. | Europaparlamentet konstaterar att kapitlen om handel och hållbar utveckling inte behandlar handelsavtalens potentiellt negativa konsekvenser när det gäller förändrad markanvändning, avskogning och klimatförändringar. Parlamentet anser att europeiska och internationella miljö-, säkerhets- och djurskyddsstandarder liksom sociala standarder genomgående bör tillämpas i alla kapitel i handelsavtal, för att säkerställa att inga andra handelsbestämmelser undergräver dessa standarder. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet konstaterar att kapitlen om handel och hållbar utveckling inte behandlar handelsavtalens potentiellt negativa konsekvenser när det gäller förändrad markanvändning, avskogning och klimatförändringar. Parlamentet anser att europeiska och internationella miljö-, säkerhets- och djurskyddsstandarder liksom sociala standarder genomgående bör tillämpas i alla kapitel i handelsavtal, för att säkerställa att inga andra handelsbestämmelser undergräver dessa standarder.

| 139. | Europaparlamentet påpekar att handelsavtalen bör säkerställa att de involverade parterna aktivt deltar i främjandet av principerna om hållbar utveckling och att internationella standarder är förenliga med EU:s miljö- och klimatmässiga ambitioner. Parlamentet anser dessutom att dessa avtal bör ta hänsyn till den bindande karaktären av förenligheten med Parisavtalet för att garantera en global omställning till hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet påpekar att handelsavtalen bör säkerställa att de involverade parterna aktivt deltar i främjandet av principerna om hållbar utveckling och att internationella standarder är förenliga med EU:s miljö- och klimatmässiga ambitioner. Parlamentet anser dessutom att dessa avtal bör ta hänsyn till den bindande karaktären av förenligheten med Parisavtalet för att garantera en global omställning till hållbara livsmedelssystem.

| 140. | Europaparlamentet understryker att jordbruk och fiske är livsviktiga för utvecklingen av hållbara ekonomiska verksamheter i de yttersta randområdena och betonar det mervärde som dessa sektorer bidrar med när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning och att tillgodose allmänhetens efterfråga på tillräckliga, säkra och högkvalitativa produkter. Parlamentet kräver att man under genomförandet av från jord till bord-strategin och i påföljande lagstiftningsförslag systematiskt tar hänsyn till de strukturella agronomiska och handelsmässiga svårigheter i de yttersta randområdena som avses artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att dessa områden ska kunna konkurrera på lika villkor och för att säkerställa att det finns lönsamma alternativa lösningar för de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna, om deras produktionsmedel och handelsflöden är begränsade. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet understryker att jordbruk och fiske är livsviktiga för utvecklingen av hållbara ekonomiska verksamheter i de yttersta randområdena och betonar det mervärde som dessa sektorer bidrar med när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning och att tillgodose allmänhetens efterfråga på tillräckliga, säkra och högkvalitativa produkter. Parlamentet kräver att man under genomförandet av från jord till bord-strategin och i påföljande lagstiftningsförslag systematiskt tar hänsyn till de strukturella agronomiska och handelsmässiga svårigheter i de yttersta randområdena som avses artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att dessa områden ska kunna konkurrera på lika villkor och för att säkerställa att det finns lönsamma alternativa lösningar för de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna, om deras produktionsmedel och handelsflöden är begränsade.

| 141. | Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet om klimat och handel som föreslagits inom WTO. Parlamentet understryker vikten av att använda denna ram för att utveckla ett omfattande och hållbart system för jordbruksbaserade livsmedel som bygger på gemensamma och ambitiösa produktionsstandarder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att proaktivt verka inom WTO för att möjliggöra en ekologisk omställning, se till att handelspolitiken är förenlig med målen för hållbar utveckling, fortsätta förhandlingarna om transparenta lager för tryggad livsmedelsförsörjning och i synnerhet förhindra situationer där jordbruksbaserade livsmedelsprodukter blir justeringsvariabler eller indirekta offer för handelskonflikter, samtidigt som man fortsätter att utveckla en ambitiös och hållbar handelspolitik som är förenlig med WTO. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet om klimat och handel som föreslagits inom WTO. Parlamentet understryker vikten av att använda denna ram för att utveckla ett omfattande och hållbart system för jordbruksbaserade livsmedel som bygger på gemensamma och ambitiösa produktionsstandarder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att proaktivt verka inom WTO för att möjliggöra en ekologisk omställning, se till att handelspolitiken är förenlig med målen för hållbar utveckling, fortsätta förhandlingarna om transparenta lager för tryggad livsmedelsförsörjning och i synnerhet förhindra situationer där jordbruksbaserade livsmedelsprodukter blir justeringsvariabler eller indirekta offer för handelskonflikter, samtidigt som man fortsätter att utveckla en ambitiös och hållbar handelspolitik som är förenlig med WTO.

| 142. | Europaparlamentet välkomnar hänvisningarna till relevanta FN-processer i från jord till bord-strategin. Parlamentet framhäver att EU måste stödja kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning och dess mekanism för det civila samhället som den viktigaste multilaterala politiska plattformen för livsmedelssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja den globala omställningen till hållbara livsmedelssystem och tryggad livsmedelsförsörjning i alla relevanta internationella forum, inklusive FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet välkomnar hänvisningarna till relevanta FN-processer i från jord till bord-strategin. Parlamentet framhäver att EU måste stödja kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning och dess mekanism för det civila samhället som den viktigaste multilaterala politiska plattformen för livsmedelssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja den globala omställningen till hållbara livsmedelssystem och tryggad livsmedelsförsörjning i alla relevanta internationella forum, inklusive FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021.

| 143. | Europaparlamentet betonar vikten av att dela modern teknik och sakkunskap med utvecklingsländerna och att utbilda jordbrukare på plats och i Europa för att hjälpa dem att genomföra innovativa jordbruksmetoder, eftersom jordbrukssektorn är avgörande för den tryggade livsmedelsförsörjningen och sysselsättningen i dessa regioner. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet betonar vikten av att dela modern teknik och sakkunskap med utvecklingsländerna och att utbilda jordbrukare på plats och i Europa för att hjälpa dem att genomföra innovativa jordbruksmetoder, eftersom jordbrukssektorn är avgörande för den tryggade livsmedelsförsörjningen och sysselsättningen i dessa regioner.

o

o o

| 144. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 231, 6.9.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 4, 7.1.2019, s. 43.

2

(3)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 71.

4

(5)  EUT L 324, 10.12.2009, s. 1.

5

(6)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

6

(7)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

7

(8)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.

8

(9)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

9

(10)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

10

(11)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 53.

11

(12)  EUT L 182, 12.7.2007, s. 19.

12

(13)  EUT L 47, 18.2.2009, s. 5.

13

(14)  EUT L 10, 15.1.2009, s. 7.

14

(15)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

15

(16)  EUT L 303, 18.11.2009, s. 1.

16

(17)  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

17

(18)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 33.

18

(19)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 82.

19

(20)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 29.

20

(21)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 49.

21

(22)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

22

(23)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 23.

23

(24)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 153.

24

(25)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 10.

25

(26)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 25.

26

(27)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

27

(28)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 34.

28

(29)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 51.

29

(30)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 278.

30

(31)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 15.

31

(32)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 49.

32

(33)  IPBES, Helhetsbedömning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, 2019.

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rom, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities

(36)  Europeiska kommissionen, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Slutrapport. Studien är finansierad av Europeiska kommissionen och genomförd av VITO, International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving och International Union for the Conservation of Nature NL, 2013.

36

The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation.

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al. Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, The 2019 European Union report on pesticide residues in food, EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

(40)  Eurostat, Overweight and obesity – BMI statistics.

40

Overweight and obesity – BMI statistics

(41)  Eurostat, The European Health Interview Survey, Wave 2, 2013.

41

The European Health Interview Survey, Wave 2

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., ”Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement”Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., ”Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases”, Nature 468, s. 647–652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, slutrapport, 2016.

45

Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastage footprint & climate change.

46

Food wastage footprint & climate change

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, slutrapport, 2016.

47

Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention, slutrapport till Europeiska kommissionen, 2018.

48

Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention

(49)  EMA: Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016. Åttonde ESVAC-rapporten (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  ECDC/EFSA/EMA second joint report on the integrated analysis of the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food-producing animals, 2017.

50

(51)  Europeiska revisionsrätten, Bekämpa antimikrobiell resistens: framsteg inom djursektorn, men detta hälsohot är fortfarande en utmaning för EU, 2019

51

Bekämpa antimikrobiell resistens: framsteg inom djursektorn, men detta hälsohot är fortfarande en utmaning för EU

(52)  EEA, Data viewer on greenhouse gas emissions and removals, sent by countries to UNFCCC and the EU Greenhouse Gas Monitoring Mechanism, see also IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  EEA greenhouse gas – data viewer — European Environment Agency (europa.eu).

53

(54)  Europeiska miljöbyråns rapport nr 1/2020.

54

(55)  Svar från Kyriakides på fråga för muntligt besvarande E-000689/2021.

55

(56)  Institutet för europeisk miljöpolitik och Ecologic Institute, policydokument från Think2030, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?

(57)  Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (EUT C 411, 27.11.2020, s. 48).

57

(58)  Kommissionens direktiv (EU) 2019/782 av den 15 maj 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG vad gäller fastställande av harmoniserade riskindikatorer (EUT L 127, 16.5.2019, s. 4).

58

(59)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50).

59

(60)  Rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet(EUT L 131, 5.5.1998, s. 11).

60

(61)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 49.

61

(62)  I enlighet med åtagandet i EU-initiativet för pollinatörer (COM(2018)0395), åtgärd 5C https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents/EU_pollinators_initiative.pdf.

62

(63)  Förordning (EU) 2019/6 (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

63

(64)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/4 av den 11 december 2018 om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 1).

64

(65)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

65

(66)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

66

(67)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

67

(68)  Rapport från IPBES workshop om biologisk mångfald och pandemier: EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases (kopplingen mellan förlusten av biologisk mångfald och den ökande förekomsten av zoonotiska sjukdomar), HSI:s rapport The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics (sambandet mellan djurjordbruk, viruszoonoser och globala pandemier). Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, m.fl., 2018. ”Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry” (geografiska och historiska mönster i uppkomsten av de nya högpatogena aviära influensavirusen H5 och H7 hos fjäderfä), Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/. Jones BA, Grace D, Kock R, m.fl. 2013. ”Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change” (uppkomst av zoonoser kopplad till intensifiering av jordbruket och miljöförändring), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Rådets direktiv (EU) 2017/159 av den 19 december 2016 om genomförande av avtalet om genomförande av Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 som ingicks den 21 maj 2012 mellan organisationen för lantbrukskooperativ i EU (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche) (EUT L 25, 31.1.2017, s. 12).

70

(71)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

71

(72)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

72

(73)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

73

(74)  Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, en studie om fetma hos barn. EPHORT-konsortiet: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en

74

Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity

(75)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

75

(76)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EUT L 31, 1.2.2002, s. 1).

76

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet 2021

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2021 (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500),

| — | med beaktande av kommissionens vårpaket inom den europeiska planeringsterminen 2021: omnibusrapport enligt artikel 126.3 (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vårpaket inom den europeiska planeringsterminen 2021: omnibusrapport enligt artikel 126.3 (COM(2021)0529),

| — | med beaktande av den ekonomiska vårprognosen 2021, som offentliggjordes av kommissionen den 12 maj 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska vårprognosen 2021, som offentliggjordes av kommissionen den 12 maj 2021 (1),

| — | med beaktande av OECD:s Economic Outlook, volym 2021, utgåva 1: preliminär version (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s Economic Outlook, volym 2021, utgåva 1: preliminär version (2),

| — | med beaktande av det sociala åtagandet från Porto, som undertecknats av det portugisiska rådsordförandeskapet, parlamentets talman och företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sociala åtagandet från Porto, som undertecknats av det portugisiska rådsordförandeskapet, parlamentets talman och företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer (3),

| — | med beaktande av Portodeklarationen av den 8 maj 2021, som godkänts av Europeiska rådet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Portodeklarationen av den 8 maj 2021, som godkänts av Europeiska rådet (4),

| — | med beaktande av sin resolution om av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 (COM(2020)0575),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma sysselsättningsrapport 2021, som antogs av rådet den 9 mars 2021 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma sysselsättningsrapport 2021, som antogs av rådet den 9 mars 2021 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (7),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (COM(2020)0014),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (8) (RRF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (8) (RRF-förordningen),

| — | med beaktande av Regionkommitténs rapport om tillämpningen av principerna om partnerskap och flernivåstyre i programplaneringen för sammanhållningspolitiken för 2021–2027 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs rapport om tillämpningen av principerna om partnerskap och flernivåstyre i programplaneringen för sammanhållningspolitiken för 2021–2027 (9),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs årliga konferens om den europeiska planeringsterminen den 31 maj 2021 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs årliga konferens om den europeiska planeringsterminen den 31 maj 2021 (10),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs resolution från februari 2021 Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte? (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs resolution från februari 2021 Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte? (11),

| — | med beaktande av 2016 års uttalande från ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna A New Start for Social Dialogue, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2016 års uttalande från ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna A New Start for Social Dialogue,

| — | med beaktande av studien av den 23 mars 2021 från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) COVID-19: Implications for employment and working life (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 23 mars 2021 från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) COVID-19: Implications for employment and working life (12),

| — | med beaktande av Eurofounds studie från april 2021 Living, working and Covid-19 Mental health and trust down across EU (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds studie från april 2021 Living, working and Covid-19 Mental health and trust down across EU (13),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling (14),

| — | med beaktande av 2021 års rapport om långtidsvård, utarbetad av kommissionen och kommittén för socialt skydd (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2021 års rapport om långtidsvård, utarbetad av kommissionen och kommittén för socialt skydd (15),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 09/2018 Offentlig-privata partnerskap i EU: omfattande brister och begränsade fördelar (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 09/2018 Offentlig-privata partnerskap i EU: omfattande brister och begränsade fördelar (16),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör, Olivier De Schutter, om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, efter hans besök hos EU-institutionerna mellan den 25 november 2020 till 29 januari 2021 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör, Olivier De Schutter, om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, efter hans besök hos EU-institutionerna mellan den 25 november 2020 till 29 januari 2021 (17),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0274/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0274/2021), och av följande skäl:

| A. | Covid-19-krisen har haft och kommer sannolikt att fortsätta att ha en betydande men oproportionerlig inverkan på olika medlemsstater, sociala grupper, sektorer och regioner, och den leder till en ökning av fattigdomsnivåerna i hela EU. De mest utsatta har drabbats hårdast. Krisen har haft förödande konsekvenser för olika utsatta grupper och har inneburit en aldrig tidigare skådad utmaning för den arbetskraft som tillhandahåller äldreomsorg. Kvinnor, när de jämförs med män, liksom ungdomar, lågutbildade arbetstagare, migranter, personer med funktionsnedsättning, personer med missgynnad bakgrund, äldre personer och personer med tillfälliga anställningsavtal eller andra atypiska anställningsformer, men även egenföretagare, har påverkats oproportionerligt mycket. Vissa företag har drabbats hårt, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

A.

Covid-19-krisen har haft och kommer sannolikt att fortsätta att ha en betydande men oproportionerlig inverkan på olika medlemsstater, sociala grupper, sektorer och regioner, och den leder till en ökning av fattigdomsnivåerna i hela EU. De mest utsatta har drabbats hårdast. Krisen har haft förödande konsekvenser för olika utsatta grupper och har inneburit en aldrig tidigare skådad utmaning för den arbetskraft som tillhandahåller äldreomsorg. Kvinnor, när de jämförs med män, liksom ungdomar, lågutbildade arbetstagare, migranter, personer med funktionsnedsättning, personer med missgynnad bakgrund, äldre personer och personer med tillfälliga anställningsavtal eller andra atypiska anställningsformer, men även egenföretagare, har påverkats oproportionerligt mycket. Vissa företag har drabbats hårt, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag.

| B. | Enligt kommissionens ekonomiska vårprognos för våren 2021 (18) kommer EU:s ekonomi att växa med 4,2 % under 2021 och med 4,4 % under 2022. Arbetslöshetsnivån i EU förväntas vara 7,6 % under 2021 och 7 % under 2022. Dessa nivåer ligger fortsatt högre än nivåerna före krisen. |
| --- | --- |

B.

Enligt kommissionens ekonomiska vårprognos för våren 2021 (18) kommer EU:s ekonomi att växa med 4,2 % under 2021 och med 4,4 % under 2022. Arbetslöshetsnivån i EU förväntas vara 7,6 % under 2021 och 7 % under 2022. Dessa nivåer ligger fortsatt högre än nivåerna före krisen.

| C. | Coronaviruspandemin utgjorde en chock av historiska proportioner för Europas ekonomier, med en ekonomisk nedgång på 6,1 % under 2020. Företag och konsumenter har anpassat sig för att bättre klara begränsningsåtgärderna, men vissa sektorer – såsom turism och personliga tjänster – har det fortsatt svårt. |
| --- | --- |

C.

Coronaviruspandemin utgjorde en chock av historiska proportioner för Europas ekonomier, med en ekonomisk nedgång på 6,1 % under 2020. Företag och konsumenter har anpassat sig för att bättre klara begränsningsåtgärderna, men vissa sektorer – såsom turism och personliga tjänster – har det fortsatt svårt.

| D. | Det är viktigt att bekämpa åldersdiskriminering och att avlägsna hinder för äldre medborgare att frivilligt arbeta längre än den ordinarie pensionsåldern för ett aktivt åldrande och större solidaritet mellan generationerna. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att bekämpa åldersdiskriminering och att avlägsna hinder för äldre medborgare att frivilligt arbeta längre än den ordinarie pensionsåldern för ett aktivt åldrande och större solidaritet mellan generationerna.

| E. | Den ökade ojämlikheten inom de europeiska samhällena under covid-19-krisen har påskyndat farliga sociala trender, vilket kan skapa ett klimat av splittring, stress och desillusionering som leder till att alla i samhället, inte bara de som har det sämst ställt, drabbas av minskade välbefinnandenivåer. Minskningen av ojämlikheten är en avgörande förutsättning för att uppnå ett hållbart välbefinnande för alla, på grund av dess skadliga inverkan på samhällenas allmänna prestationer när det gäller viktiga välbefinnandeindikatorer såsom psykisk och fysisk hälsa och förtroendet för demokratiska institutioner, liksom på arbetsfred och social trygghet. De sociala skyddssystemen har satts på hårda prov för att dämpa krisens sociala effekter och säkerställa att alla får rimliga levnadsförhållanden och tillgång till viktiga tjänster som hälso- och sjukvård, utbildning och bostäder. |
| --- | --- |

E.

Den ökade ojämlikheten inom de europeiska samhällena under covid-19-krisen har påskyndat farliga sociala trender, vilket kan skapa ett klimat av splittring, stress och desillusionering som leder till att alla i samhället, inte bara de som har det sämst ställt, drabbas av minskade välbefinnandenivåer. Minskningen av ojämlikheten är en avgörande förutsättning för att uppnå ett hållbart välbefinnande för alla, på grund av dess skadliga inverkan på samhällenas allmänna prestationer när det gäller viktiga välbefinnandeindikatorer såsom psykisk och fysisk hälsa och förtroendet för demokratiska institutioner, liksom på arbetsfred och social trygghet. De sociala skyddssystemen har satts på hårda prov för att dämpa krisens sociala effekter och säkerställa att alla får rimliga levnadsförhållanden och tillgång till viktiga tjänster som hälso- och sjukvård, utbildning och bostäder.

| F. | Vid det sociala toppmötet i Porto den 7–8 maj 2021 erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande faktor för återhämtningen, och i Portoförklaringen underströk de sin beslutsamhet att fortsätta att stärka genomförandet på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

F.

Vid det sociala toppmötet i Porto den 7–8 maj 2021 erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande faktor för återhämtningen, och i Portoförklaringen underströk de sin beslutsamhet att fortsätta att stärka genomförandet på EU-nivå och nationell nivå.

| G. | Det är unga människor som har upplevt den kraftigaste nedgången i sysselsättningen (19) och förlorade möjligheter på grund av brist på utbildning eller praktikplatser. I vissa medlemsstater har arbetstagare med otrygga anställningar varit särskilt utsatta för förlorade arbetstillfällen på grund av pandemin och har drabbats av brist på socialt skydd. Det behövs mer investeringar i överkomlig, tillgänglig, inkluderande och högkvalitativ yrkesutbildning så att alla har rätt kompetens och kvalifikationer, även sådana som behövs för den gröna och digitala omställningen. En av huvudprioriteringarna är att undvika att få ytterligare en förlorad generation av ungdomar. Politik som ökar ojämlikheten mellan generationerna påverkar hållbarheten i vårt välfärdssystem och våra demokratier. |
| --- | --- |

G.

Det är unga människor som har upplevt den kraftigaste nedgången i sysselsättningen (19) och förlorade möjligheter på grund av brist på utbildning eller praktikplatser. I vissa medlemsstater har arbetstagare med otrygga anställningar varit särskilt utsatta för förlorade arbetstillfällen på grund av pandemin och har drabbats av brist på socialt skydd. Det behövs mer investeringar i överkomlig, tillgänglig, inkluderande och högkvalitativ yrkesutbildning så att alla har rätt kompetens och kvalifikationer, även sådana som behövs för den gröna och digitala omställningen. En av huvudprioriteringarna är att undvika att få ytterligare en förlorad generation av ungdomar. Politik som ökar ojämlikheten mellan generationerna påverkar hållbarheten i vårt välfärdssystem och våra demokratier.

| H. | Digitaliseringen av arbetsmarknaden utgör en möjlighet vars fördelar bör utnyttjas, samtidigt som man ser till att distansarbete och flexibilitet i fråga om arbetstid inte leder till kränkningar av arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Digitaliseringen av arbetsmarknaden utgör en möjlighet vars fördelar bör utnyttjas, samtidigt som man ser till att distansarbete och flexibilitet i fråga om arbetstid inte leder till kränkningar av arbetstagarnas rättigheter.

| I. | System för korttidsarbete som kan aktiveras i en krissituation och som möjliggör strukturell anpassning av ekonomier och mänskliga resurser kommer att vara av avgörande betydelse. Ett starkt engagemang från arbetsmarknadens parter skulle förhindra oväntat utanförskap när det gäller stödberättigande. Dessa program för att behålla arbetstillfällen har fortsatt att mildra förloppen på arbetsmarknaden och omfattade uppskattningsvis 5,6 % av arbetskraften i februari 2021, en ökning från omkring 5 % i oktober 2020 som svar på de senaste nedstängningsåtgärderna (20). |
| --- | --- |

I.

System för korttidsarbete som kan aktiveras i en krissituation och som möjliggör strukturell anpassning av ekonomier och mänskliga resurser kommer att vara av avgörande betydelse. Ett starkt engagemang från arbetsmarknadens parter skulle förhindra oväntat utanförskap när det gäller stödberättigande. Dessa program för att behålla arbetstillfällen har fortsatt att mildra förloppen på arbetsmarknaden och omfattade uppskattningsvis 5,6 % av arbetskraften i februari 2021, en ökning från omkring 5 % i oktober 2020 som svar på de senaste nedstängningsåtgärderna (20).

| J. | Pandemin har tydligt visat vikten av integrerad vård, med fokus på tillhandahållande av högkvalitativa tjänster under hela livscykeln och särskild uppmärksamhet på omsorg om barn, personer med funktionsnedsättning, utsatta personer och äldre. Under nedstängningarna utförde kvinnor merparten av det obetalda arbetet, även om män delar hushållsarbetet mer än tidigare (21) (kvinnor ägnade 18,4 timmar per vecka åt matlagning och hushållsarbete, jämfört med 12,1 timmar för män, medan kvinnor före pandemin tillbringade 15,8 timmar och män 6,8 timmar åt dessa uppgifter). Bristen på personal inom hälso- och sjukvårdssektorn, som vissa medlemsstater stod inför redan före pandemin (22), orsakad av brist på investeringar och/eller brist på förutseende av demografiska förändringar, kan ha förvärrats av krisen, även på grund av det enorma arbetstryck och psykiska påfrestningar som pandemin orsakat (23). Arbetsmarknadens parter inom hälso- och omsorgssektorn efterlyser ett antal förbättringar när det gäller tillhandahållandet av hälso- och sjukvård samt social omsorg för att säkerställa motståndskraften och beredskapen (24). |
| --- | --- |

J.

Pandemin har tydligt visat vikten av integrerad vård, med fokus på tillhandahållande av högkvalitativa tjänster under hela livscykeln och särskild uppmärksamhet på omsorg om barn, personer med funktionsnedsättning, utsatta personer och äldre. Under nedstängningarna utförde kvinnor merparten av det obetalda arbetet, även om män delar hushållsarbetet mer än tidigare (21) (kvinnor ägnade 18,4 timmar per vecka åt matlagning och hushållsarbete, jämfört med 12,1 timmar för män, medan kvinnor före pandemin tillbringade 15,8 timmar och män 6,8 timmar åt dessa uppgifter). Bristen på personal inom hälso- och sjukvårdssektorn, som vissa medlemsstater stod inför redan före pandemin (22), orsakad av brist på investeringar och/eller brist på förutseende av demografiska förändringar, kan ha förvärrats av krisen, även på grund av det enorma arbetstryck och psykiska påfrestningar som pandemin orsakat (23). Arbetsmarknadens parter inom hälso- och omsorgssektorn efterlyser ett antal förbättringar när det gäller tillhandahållandet av hälso- och sjukvård samt social omsorg för att säkerställa motståndskraften och beredskapen (24).

| K. | Europeiska revisionsrätten har påpekat att EU:s budgetcykel inte på lämpligt sätt beaktade jämställdheten. Revisionsrätten har rekommenderat att kommissionen ska utvärdera och rapportera om huruvida medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens tar upp jämställdhet. NextGenerationEU är inriktat på den gröna och digitala omställningen, och berör främst sektorer och yrken som är mansdominerade. |
| --- | --- |

K.

Europeiska revisionsrätten har påpekat att EU:s budgetcykel inte på lämpligt sätt beaktade jämställdheten. Revisionsrätten har rekommenderat att kommissionen ska utvärdera och rapportera om huruvida medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens tar upp jämställdhet. NextGenerationEU är inriktat på den gröna och digitala omställningen, och berör främst sektorer och yrken som är mansdominerade.

| L. | När det gäller faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) fastställs i RRF-förordningen det allmänna målet att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att förbättra resiliensen, krisberedskapen, anpassningsförmågan och tillväxtpotentialen i medlemsstaterna, genom att mildra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser, bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EPSR) och uppåtgående social konvergens, återställa och främja hållbar tillväxt och främja skapande av högkvalitativ sysselsättning. |
| --- | --- |

L.

När det gäller faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) fastställs i RRF-förordningen det allmänna målet att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att förbättra resiliensen, krisberedskapen, anpassningsförmågan och tillväxtpotentialen i medlemsstaterna, genom att mildra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser, bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EPSR) och uppåtgående social konvergens, återställa och främja hållbar tillväxt och främja skapande av högkvalitativ sysselsättning.

| M. | Globala utmaningar såsom digitalisering och kampen mot klimatförändringarna kvarstår oberoende av covid-19-krisen och kräver en rättvis omställning för att ingen ska hamna på efterkälken. Klimatförändringarna, den globala uppvärmningen och förlusten av biologisk mångfald ökar exponentiellt, enligt den senaste rapporten från FN:s klimatpanel (IPCC). EU:s medborgare och arbetstagare känner av konsekvenserna av klimathaveri och extrema väderhändelser allt hårdare och oftare. Målen för minskade koldioxidutsläpp fram till 2030 har höjts för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050. Ökade begränsnings- och anpassningsåtgärder skulle kräva en djupgående omvandling av europeiska och nationella ekonomier och arbetsmarknader. |
| --- | --- |

M.

Globala utmaningar såsom digitalisering och kampen mot klimatförändringarna kvarstår oberoende av covid-19-krisen och kräver en rättvis omställning för att ingen ska hamna på efterkälken. Klimatförändringarna, den globala uppvärmningen och förlusten av biologisk mångfald ökar exponentiellt, enligt den senaste rapporten från FN:s klimatpanel (IPCC). EU:s medborgare och arbetstagare känner av konsekvenserna av klimathaveri och extrema väderhändelser allt hårdare och oftare. Målen för minskade koldioxidutsläpp fram till 2030 har höjts för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050. Ökade begränsnings- och anpassningsåtgärder skulle kräva en djupgående omvandling av europeiska och nationella ekonomier och arbetsmarknader.

| N. | Det specifika målet för RRF är att ge medlemsstaterna finansiellt stöd så att de kan kunna uppnå delmålen och målen för de reformer och investeringar som anges i deras nationella resiliens- och återhämtningsplaner (NRRP). Detta innebär att varje åtgärd i planerna (inbegripet digitala och gröna investeringar) och de överenskomna reformerna måste bidra till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, skapandet av sysselsättning av god kvalitet och en uppåtgående social konvergens. Åtgärder som inte bidrar till dessa sociala mål överensstämmer inte med kraven i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

N.

Det specifika målet för RRF är att ge medlemsstaterna finansiellt stöd så att de kan kunna uppnå delmålen och målen för de reformer och investeringar som anges i deras nationella resiliens- och återhämtningsplaner (NRRP). Detta innebär att varje åtgärd i planerna (inbegripet digitala och gröna investeringar) och de överenskomna reformerna måste bidra till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, skapandet av sysselsättning av god kvalitet och en uppåtgående social konvergens. Åtgärder som inte bidrar till dessa sociala mål överensstämmer inte med kraven i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens.

| O. | Enligt artikel 17.3 i RRF-förordningen ska de nationella planerna vara förenliga med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, och med de utmaningar och prioriteringar som fastställts i den senaste rådsrekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet för de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

O.

Enligt artikel 17.3 i RRF-förordningen ska de nationella planerna vara förenliga med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, och med de utmaningar och prioriteringar som fastställts i den senaste rådsrekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet för de medlemsstater som har euron som valuta.

| P. | Socialt hållbara reformer är sådana som bygger på solidaritet, integration, social rättvisa, en rimlig fördelning av rikedom, jämställdhet, ett högkvalitativt offentligt utbildningssystem för alla, sysselsättning av god kvalitet och hållbar tillväxt – en modell som säkerställer jämställdhet och socialt skydd, ger utsatta grupper inflytande, ökar deltagande och medborgarskap samt förbättrar levnadsstandarden för alla medborgare. |
| --- | --- |

P.

Socialt hållbara reformer är sådana som bygger på solidaritet, integration, social rättvisa, en rimlig fördelning av rikedom, jämställdhet, ett högkvalitativt offentligt utbildningssystem för alla, sysselsättning av god kvalitet och hållbar tillväxt – en modell som säkerställer jämställdhet och socialt skydd, ger utsatta grupper inflytande, ökar deltagande och medborgarskap samt förbättrar levnadsstandarden för alla medborgare.

| Q. | Covid-19-krisen har påskyndat den digitala omställningen av EU:s ekonomier och de nationella ekonomierna samt utvecklingen av nya arbetsmetoder. Digitalisering, robotisering, automatisering och artificiell intelligens måste gynna arbetstagarna och samhället genom att förbättra arbetsvillkoren och livskvaliteten, säkerställa en god balans mellan arbetsliv och privatliv, skapa bättre sysselsättningsmöjligheter och bidra till socioekonomisk konvergens. |
| --- | --- |

Q.

Covid-19-krisen har påskyndat den digitala omställningen av EU:s ekonomier och de nationella ekonomierna samt utvecklingen av nya arbetsmetoder. Digitalisering, robotisering, automatisering och artificiell intelligens måste gynna arbetstagarna och samhället genom att förbättra arbetsvillkoren och livskvaliteten, säkerställa en god balans mellan arbetsliv och privatliv, skapa bättre sysselsättningsmöjligheter och bidra till socioekonomisk konvergens.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att unionen enligt fördragen ska verka för en hållbar utveckling i Europa på grundval av välavvägd ekonomisk tillväxt och prisstabilitet, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft som syftar till full sysselsättning, hälsosamma och säkra arbetsmiljöer och arbetsvillkor, liksom sociala framsteg, en hög miljöskyddsnivå och en förbättring av miljöns kvalitet, främjande av vetenskapliga och tekniska framsteg, bekämpning av fattigdom och ojämlikhet, social utestängning och diskriminering samt främjande av uppåtgående social konvergens, social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barns rättigheter och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet insisterar på att dessa mål måste vara de övergripande prioriteringarna för EU:s långsiktiga strategi för hållbar tillväxt i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den gröna given samt stödja medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att den europeiska planeringsterminen anpassas till dessa mål och strategier så att den europeiska planeringsterminen blir till ett verkligt heltäckande verktyg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut använda sig av den potential som erbjuds av den allmänna undantagsklausulen, den nya fleråriga budgetramen och NextGenerationEU för att stödja företag som befinner sig i svårigheter och har brist på likviditet, särskilt genom att förbättra tillgången på finansiering för små och medelstora företag, skydda arbetstillfällena och arbetsvillkoren för personer som arbetar i EU och bistå företag och arbetstagare genom den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den ekonomiska politiken inte bara kan analyseras ur ett rent makroekonomiskt perspektiv som är inriktat på traditionella indikatorer på tillväxt, skuldsättning, underskott och sysselsättningsgrad, utan att den bör ta itu med de bakomliggande orsakerna till långsiktiga ekonomiska och sociala obalanser. Parlamentet insisterar på att den europeiska planeringsterminen måste bygga på en integrerad strategi som fäster lika stor vikt vid den ekonomiska politiken, socialpolitiken och miljöpolitiken. Parlamentet anser att klimatpolitiken också måste ges en framträdande roll. Parlamentet begär att den europeiska planeringsterminen säkerställer samordning mellan medlemsstaterna och ser till att de går i samma riktning mot en klimatneutral och mer digital ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken, samt främjar strukturella förändringar för sociala framsteg, hållbar utveckling och välbefinnande. Parlamentet betonar vikten av att beakta effekterna av den ekonomiska politiken för att förhindra negativa sociala konsekvenser samt negativa konsekvenser för den sociala sammanhållningen, även för många utsatta grupper, och därmed för våra demokratier och det europeiska projektet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar EU-ledarnas engagemang för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och för EU:s tre nya överordnade mål som ska uppnås senast 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EPSR-handlingsplanen genomförs i rätt tid och på ett rigoröst sätt, genom konkreta åtgärder och resultat, och att se till att varje förslag uppnår sitt mål. Parlamentet begär att indikatorerna ska täcka de sociala risker som härrör från pandemins effekter på ekonomin, sysselsättningen och hälsan och som den gröna och digitala omställningen kan medföra för människor och arbetstagare. Parlamentet noterar att övervakningen av målen för hållbar utveckling och den nya sociala resultattavlan erbjuder en mer heltäckande övervakning av dessa risker men att den inte tillhandahåller tydliga mål för mätning av inverkan av EU:s åtgärder. Parlamentet stöder en ambitiös agenda bestående av en kraftfull, hållbar och inkluderande ekonomisk och social återhämtning och modernisering som går hand i hand med en förstärkning av den europeiska sociala modellen, så att alla kan dra nytta av den gröna och digitala omställningen och leva ett värdigt liv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa ambitiösa nationella mål som, med vederbörlig hänsyn till varje lands utgångsläge, utgör ett lämpligt bidrag till uppnåendet av de europeiska målen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra lärdom av krisen och arbeta för en förbättrad hållbar styrningsstruktur i EU som bygger på solidaritet, social rättvisa och integration, rättvis fördelning av välstånd, jämställdhet, högkvalitativa offentliga tjänster, inbegripet ett offentligt, universellt och högkvalitativt utbildningssystem, sysselsättning av god kvalitet och hållbar tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen, innan den fattar beslut om att avaktivera den allmänna undantagsklausulen, att beakta inte bara en övergripande bedömning av tillståndet i ekonomin på grundval av kvantitativa kriterier utan även en bedömning som korrekt återspeglar underliggande ojämlikheter samt sysselsättningssituationen, den sociala situationen och hälsosituationen i de berörda medlemsstaterna. Parlamentet anser att översynen av den finanspolitiska ramen för EU företrädesvis bör ske före avaktiveringen av den allmänna undantagsklausulen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att vissa politiska och finanspolitiska val som gjordes i kölvattnet efter den finansiella och ekonomiska krisen 2008 kan ha lett till att hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala systemen i vissa medlemsstater inte är tillräckligt förberedda för att hantera pandemin. Parlamentet betonar behovet av ytterligare kriterier, särskilt sådana som tar hänsyn till behovet av hållbara offentliga, sociala och miljömässiga investeringar, den offentliga och privata sektorns ekonomiska verksamhet och uppmuntra sociala framsteg mot genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det kanske inte räcker att bara nå den nivå på ekonomisk aktivitet som rådde före krisen för att befästa en hållbar återhämtning. Parlamentet betonar att de befintliga instrumenten kanske inte kommer att vara tillräckliga för att övervinna riskerna för ekonomisk stagnation, ökande ojämlikhet och sociala och territoriella skillnader. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har påverkat välbefinnandet för alla i EU, särskilt utsatta befolkningsgrupper. Parlamentet påminner om att kommissionens ordförande har åtagit sig att sätta hållbarhet, social delaktighet och medborgarnas välbefinnande i centrum för EU:s ekonomiska strategi (25). Parlamentet anser att detta är av avgörande betydelse för att säkerställa att Europa har världens mest avancerade välfärdssystem, blir den första klimatneutrala kontinenten och är ett dynamiskt centrum för innovation och konkurrenskraftigt entreprenörskap. Parlamentet påminner om att de sociala, ekonomiska och territoriella ojämlikheterna mellan och inom medlemsstaterna har ökat under det senaste årtiondet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med sociala och miljömässiga obalanser i sin analys inom ramen för planeringsterminen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att delta i översynen av EU:s finanspolitiska regler för att uppmuntra hållbara sociala och tillväxtfrämjande investeringar samtidigt som hållbara offentliga finanser och robusta välfärdssystem upprätthålls. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar vikten av att de sociala trygghetssystemen i medlemsstaterna är tillräckliga och hållbara. Parlamentet noterar G20-kommunikén av den 9–10 juli 2021 och G20-ländernas åtagande rörande en effektiv global minimiskatt i enlighet med vad som anges i uttalandet om en lösning med två pelare för att åtgärda de skatteutmaningar som härrör från digitaliseringen av ekonomin, som offentliggjordes av OECD:s/G20:s inkluderande ram för att hantera urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) den 1 juli 2021. Parlamentet ser fram emot kommissionens förslag om hur den internationella överenskommelsen ska införlivas i EU:s lagstiftning för att undvika aggressiv skatteplanering och säkerställa rättvisa för medelklassen och arbetande människor i EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att tillgången till viktiga tjänster, såsom vatten och energi, är av avgörande betydelse för att säkerställa social inkludering och grundläggande sanitära standarder. Parlamentet efterlyser stödåtgärder för att säkerställa en inkluderande och överkomlig tillgång till grundläggande tjänster inom ramen för genomförandet av EPSR-handlingsplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram konkreta förslag för att på lämpligt sätt ta itu med problemet med energifattigdom inom ramen för målen i den gröna given och att bedöma energimarknaderna för att undvika de negativa effekterna av stigande energipriser på små och medelstora företags konkurrenskraft och på hushållen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att väl utformade system för beskattning av arbete är avgörande för att säkerställa höga standarder för arbetarskydd mot risker och sjukdom och för tillhandahållande av ålderspensioner. Parlamentet anser att skattesystemen bör utformas på ett sätt som minskar ojämlikheten, främjar rättvisa och skyddar hushållen, och bör vara balanserade för att göra systemen rättvisare och effektivare. Parlamentet betonar att offentliga inkomster skulle kunna användas för att finansiera centrala prioriteringar och bidra till att hantera medlemsstaternas finanspolitiska utmaningar och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, bland annat genom att stärka hälso- och sjukvårdssystemens och de sociala trygghetssystemens täckning och tillräcklighet för alla och säkerställa deras långsiktiga finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta krafttag mot skatteflykt och skattebedrägeri som ett viktigt sätt att minska ekonomisk ojämlikhet och underlätta skatteuppbörden i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att bättre integrera sociala mål, sociala framsteg, välbefinnande och hållbarhet i all EU-politik, särskilt i EU:s budgetplanering, och därigenom säkerställa att offentliga utgifter och investeringar är samstämda med de sociala och miljömässiga målen och identifiera de potentiella sociala konsekvenserna av olika budgetval. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera hållbarhet och välbefinnande i den årliga strategin för hållbar tillväxt och de landsspecifika rekommendationerna, och att i sin konsekvensbedömning lyfta fram de sociala konsekvenserna av EU:s politiska åtgärder. Parlamentet betonar vikten av att stärka en övergripande och integrerad ram inom den europeiska planeringsterminen, med särskild uppmärksamhet på de mest utsatta och marginaliserade grupperna i samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen har blottlagt luckor i tillgången till socialt skydd och belyst vikten av att främja större motståndskraft genom att exempelvis förbättra tillräckligheten och täckningen av minimiinkomstsystem och pensioner, och lätta på behörighetsvillkoren. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är bekymrat över den överskuldsättning som uppstår till följd av pandemin och över dess ekonomiska och sociala konsekvenser, och betonar att människor och små och medelstora företag måste skyddas från att fastna i överskuldsättning. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättringar när det gäller tjänster kring skuldrådgivning och skuldskydd samt ökad finansiell medvetenhet. När det gäller de nödlidande lån som nämns i kommissionens meddelande av den 2 juni 2021 anser Europaparlamentet att det är europeiska små och medelstora företag, arbetstagare och hushåll som bör stödjas. Parlamentet noterar att RRF erbjuder möjligheten att stödja återhämtningen genom ytterligare investeringar och reformer i detta avseende. Parlamentet betonar vikten av att anta politiska verktyg för att ta itu med hur konsumenter med låga inkomster om kämpar för att betala sina räkningar och få ekonomin att gå ihop kan överleva pandemins effekter och undvika att glida in i en fattigdomsfälla. |
| --- | --- |

13.

EU:s styrningsram 2022 för hållbarhet, social delaktighet och människors välbefinnande

| 14. | Europaparlamentet anser att i samband med planerna för återhämtning och resiliens, snabbt stigande offentliga skuldnivåer och den kommande reformen av stabilitets- och tillväxtpakten har parlamentets förslag om antagande av en pakt för hållbart välbefinnande och sociala framsteg, som gör sociala och hållbara mål obligatoriska för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling, blivit mer relevanta än någonsin. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att mål 8 om hållbar tillväxt, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor har visat sig vara en drivkraft för hela FN:s 2030-agenda. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att en hållbar och smart tillväxt för alla behöver säkerställa en hållbar finanspolitik på medellång sikt, och att EU:s ekonomiska och sociala politik verkar för en långsiktig återhämtning som gör våra ekonomier och samhällen mer hållbara, inkluderande, motståndskraftiga och bättre förberedda för den gröna och digitala omställningen. Parlamentet betonar i detta avseende att genomförandet av EPSR-handlingsplanen kommer att bidra till att stärka den sociala dimensionen av all unionspolitik och säkerställa en inkluderande återhämtning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att en mer omfattande ekonomisk och social styrning bland medlemsstaterna, i synnerhet genom att röra sig i riktning mot större konvergens av skatteregler, skulle utgöra en drivkraft för återhämtning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet håller med de europeiska ledarna när det gäller EU:s ekonomiska och sociala styrning om behovet av en regelbunden utvärdering av framstegen mot de överordnade målen för 2030 och uppåtgående konvergens på högsta politiska nivå (26). Parlamentet anser att arbetsmarknads- och socialministrarna samt ekonomi- och finansministrarna inom ramen för en översyn av styrningen bör vara lika delaktiga för att ge lika värde åt ekonomiska, sociala och sysselsättningsrelaterade frågor inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet håller med rådet om att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en uppåtgående social och ekonomisk konvergens samt till att ta itu med de demografiska utmaningarna, och att den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande alltid har stått i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Parlamentet anser att den sociala resultattavlan måste förnyas som en del av den europeiska planeringsterminens politiska samordningsram, så att framstegen i dessa frågor kan spåras och resultattavlan anpassas till situationen efter pandemin och göras samstämmig med RRF-processen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt för EU:s framtid att ha en politisk inriktning och styrstrategi som har som mål att sätta människor och deras välbefinnande i centrum för politiken och beslutsfattandet. Parlamentet begär att kommissionen lägger fram ett omfattande förslag i detta syfte, med en detaljerad beskrivning av en rad specifika sociala, ekologiska och ekonomiska mål som bör återspegla EU:s relevanta internationella och interna åtaganden, inbegripet dem som härrör från parlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (27), FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet, den europeiska klimatlagens mål att uppnå växthusgasneutralitet senast 2050 och tillhörande delmål, den europeiska stadgan om de grundläggande rättigheterna, den europeiska pelaren för sociala rättigheter och åtagandet att utrota fattigdomen i Europa senast 2050 genom en EU-lag mot fattigdom. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att följa upp uttalandet från 2016 om en nystart för den sociala dialogen och att se över olika sätt att se till att arbetsmarknadens parter deltar i styrningen av den europeiska planeringsterminen, som hittills har varit otillräcklig, och på så sätt dela reformmålen med arbetstagare och företag och därmed underlätta genomförandet av dem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma förslag till en alternativ uppsättning indikatorer för att mäta ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade framsteg som komplement till BNP och som ett välfärdsmått för hållbar tillväxt för alla. Parlamentet anser att den sociala resultattavlan måste innehålla ytterligare indikatorer som till fullo återspeglar tendenser och orsaker till ojämlikhet. Parlamentet framhåller vikten av att i denna process ta hänsyn till intressena hos de mest utsatta och marginaliserade medlemmarna i vårt samhälle. Parlamentet betonar att arbetsmarknadens parter måste involveras i beslutsprocessen för att inleda strategiska åtgärder inriktade på återhämtning. Parlamentet anser att åtgärder som vidtas i detta avseende inte får inkräkta på arbetsmarknadsparternas oberoende. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller behovet att mäta den sociala inverkan av miljöförstöringen och klimatförändringen. Parlamentet begär att rätten till hälsa och till en hälsosam miljö ska skyddas på EU-nivå, eftersom denna rättighet är avgörande för att säkerställa uppfyllandet av de flesta andra grundläggande rättigheter, såsom mat, tak över huvudet och arbete, och för att uppnå en inkluderande omställning. |
| --- | --- |

21.

Från skydd till skapande av gröna arbetstillfällen av god kvalitet: behovet av en ambitiös europeisk social agenda

| 22. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att se till att fackföreningar har tillgång till arbetsplatsen och arbetstagarna själva, även när arbetet utförs digitalt. Parlamentet betonar behovet att garantera att alla arbetstagare, även inom den digitala ekonomin, har rätt till kollektivförhandlingar och till att vidta kollektiva åtgärder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet håller med de europeiska ledarna om att det, mot bakgrund av att arbetslösheten och ojämlikheten ökar på grund av pandemin, är viktigt att kanalisera resurser dit de bäst behövs för att stärka våra ekonomier och inrikta våra politiska insatser på lika tillgång till tjänster av god kvalitet för att främja lika möjligheter, samt på förbättringar av och skapande av arbetstillfällen av god kvalitet, entreprenörskap, kompetensutveckling och omskolning samt minskning av fattigdom och utestängning. Parlamentet betonar att de extraordinära resurser som gjorts tillgängliga för att stödja Europas återhämtning är en möjlighet som inte kan missas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar den negativa inverkan av covid-19-krisen på den europeiska arbetsmarknaden, de exempellösa förlusterna av arbetstillfällen, i synnerhet i strategiska sektorer, samt den därmed förknippade ökningen av fattigdomen och skillnaderna i levnadsstandard som särskilt påverkar ungdomar, kvinnor och arbetstagare på lågkvalificerade tjänster och otrygga anställningsvillkor. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att alla EU-länder före utgången av 2022 på kvartalsbasis förväntas ha nått tillbaka till produktion de hade före krisen. Parlamentet understryker att för att återhämtningen ska bli hållbar är det viktigt att arbetstillfällen av god kvalitet skapas även för medel- och lågutbildade arbetstagare och särskilt för kvinnor och ungdomar, samtidigt som de fördelas jämnt över Europa för att förhindra obalanser mellan regionerna, då det har visat sig att de är avgörande för motståndskraften i våra samhällen och ekonomier. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll för att förutse utvecklingen av arbetsmarknaderna och säkerställa smidiga övergångar för arbetstagare som påverkas av strukturomvandlingar. Parlamentet anser att en förstärkning av kollektivavtalsstrukturerna på alla nivåer är av avgörande betydelse för att skapa hållbar sysselsättning av god kvalitet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att utbildning av god kvalitet och en välutbildad arbetskraft, tillsammans med ett engagemang för forskning och innovation, är en förutsättning för hållbar återhämtning och social sammanhållning. Parlamentet påpekar att medel- och lågutbildade arbetstagare måste ges möjlighet att omskola sig och vidareutbilda sig. Parlamentet insisterar på att hållbara investeringar i lärlingsutbildningar av god kvalitet, vuxnas deltagande i livslångt lärande och utbildning av anställda måste prioriteras. Parlamentet påpekar att en inkluderande ekonomisk återhämtning kommer att kräva hållbara offentliga och privata investeringar för att säkerställa tillgång till utbildning för arbetslösa och lågutbildade, så att de kan erhålla certifierad grundläggande kompetens, yrkeskompetens och nyckelkompetenser som leder till kvalifikationer och karriärövergångar. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att stärka EU:s utbildningsprogram, anpassa utbildningen till samhällets och ekonomins behov och stödja anställda och lärare, liksom vikten av investeringar i digital, grön och social infrastruktur. Parlamentet betonar att genomförandet av EU:s kompetensagenda för alla är avgörande för att ta itu med kompetensbristen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att investera i ekonomiskt överkomlig, tillgänglig, inkluderande och högkvalitativ yrkesutbildning, att förstärka åtgärderna för kompetensutveckling och omskolning, inbegripet digitala och överförbara färdigheter, och att främja livslångt lärande i syfte att förbereda arbetstagare för behoven på en arbetsmarknad som påverkas av den gröna och digitala omställningen. Parlamentet understryker att ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer är av central betydelse för att komma till rätta med kompetensbrist och kompetensglapp. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete, med hjälp av lönetransparens och olika efterlevnadsmekanismer. Parlamentet välkomnar att det genom förslag införs bindande åtgärder rörande lönetransparens. Parlamentet uppmanar med kraft till ett snabbt antagande av dessa åtgärder för att förhindra ytterligare könsrelaterade ojämlikheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja kvinnors företagande och underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast möjligt häva blockeringen av förhandlingarna i rådet om direktivet om kvinnor i bolagsstyrelser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker vikten av att se till att arbetstagare i EU skyddas genom lämpliga minimilöner som fastställs enligt lag eller kollektivavtal, i linje med nationell tradition och praxis, och att säkerställa att de har en anständig levnadsstandard oberoende av var de arbetar. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag till ett direktiv om tillräckliga minimilöner i unionen, som syftar till att öka kollektivförhandlingarnas täckning, bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande och öka den uppåtgående sociala konvergensen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka de offentliga arbetsförmedlingarnas finansiella och mänskliga resurser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva mekanismer för resultatstyrning för de offentliga arbetsförmedlingarna för att bedöma effekterna av deras arbetsmarknadsprogram och undersöka möjligheter till förbättringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse sina offentliga arbetsförmedlingar med tekniska lösningar som gör det möjligt för dem att effektivisera rekryteringen av arbetssökande på ett effektivare sätt och att bättre bedöma och matcha deras kompetens. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att ett oberoende liv, sociala tjänster och arbetsförmedlingstjänster av god kvalitet, ett lämpligt socialt skydd och en förstärkt social ekonomi är av avgörande betydelse för ett anständigt liv för alla personer med funktionsnedsättning, såsom framhålls i EU:s strategi om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda ett särskilt system för att övervaka skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet inom alla sektorer, inbegripet sådana som skapats genom offentliga investeringar, som även bör innehålla ett särskilt avsnitt om gröna och digitala arbetstillfällen och ta hänsyn till jämställdhets- och icke-diskrimineringsperspektiv, och att komma överens om ett system med villkor för att skapa gröna arbetstillfällen av god kvalitet för företag som vill få tillgång till EU:s offentliga medel. Parlamentet efterlyser en noggrann övervakning av aktiva utåtriktade åtgärder för att säkerställa lika deltagande av dem som befinner sig längst bort från kvalitetsarbeten på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att tillgången till offentliga EU-medel måste villkoras av att arbetstagarnas rättigheter och kollektivavtal respekteras. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen på tillgång till de sociala skyddssystemen, särskilt genom att följa rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (28). Parlamentet välkomnar än en gång antagandet av denna rekommendation som ett första steg och kommissionens åtagande att stärka de sociala trygghetssystemen i Europa, men betonar behovet av att förverkliga den allmänna tillgången till socialt skydd, särskilt under de svåra omständigheter som för närvarande råder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk ram som syftar till att stärka och säkerställa anständiga arbetsvillkor, rättigheter och tillgång till social trygghet för plattformsarbetare och arbetstagare med atypisk anställning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin ram för inrättande och utveckling av kooperativ och företag inom den sociala ekonomin, vilka till sin natur lägger större vikt vid rättvisa arbetsvillkor och arbetstagarnas egenmakt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att om EU vill leda en hållbar och inkluderande global återhämtning, modernisera våra ekonomier och säkerställa arbetstillfällen av god kvalitet i processen måste miljontals välbetalda arbetstillfällen skapas, även för medel- och lågutbildade arbetstagare, samtidigt som man säkerställer uppåtgående, social och ekonomisk konvergens och lika möjligheter för alla så att alla har möjlighet att bidra till det gemensamma europeiska projektet. Parlamentet insisterar på att det behövs mer investeringar i grön, digital och social infrastruktur, offentliga tjänster, utbildning och sociala tjänster samt i forskning, innovation och koldioxidfri teknik, med beaktande av den särskilda karaktären hos mikroföretag och små och medelstora företag, som är nyckelaktörer i den europeiska ekonomiska strukturen, för att de ska kunna utnyttja sin innovationspotential på bästa sätt, samtidigt som de små och medelstora företagens tillgång till offentlig och privat finansiering förbättras och hållbara och tillväxtvänliga investeringar säkerställs. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de sociala och hållbara dimensionerna av industristrategin, med särskilt fokus på sysselsättning av god kvalitet och strategiska värdekedjor i EU. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är bekymrat över de allvarliga sociala konsekvenserna av covid-19-krisen och dess konsekvenser för sysselsättningen, särskilt för ungdomar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att alla unga européer har tillgång till utbildning och till arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten, inte minst inom ramen för återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU, att fullt ut utnyttja finansieringsinstrument såsom ungdomsgarantin och EU-program såsom Erasmus+, och att vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med ungdomsarbetslösheten och förbättra ungdomars anställbarhet. Parlamentet betonar dessutom att den nya Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare skulle kunna utnyttjas för att hantera covid-19-krisens konsekvenser för sysselsättningen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att snabbt lämna in ansökningar till kommissionen om finansiering för att stödja europeiska arbetstagare som har förlorat sina arbeten till följd av covid-19 i deras omskolning, omskolning och återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker vikten av arbetskraftens rörlighet inom EU och betonar att den fria rörligheten för arbetstagare bidrar till ekonomisk tillväxt och sammanhållning i unionen och skapar arbetstillfällen. Parlamentet understryker dessutom att arbetskraftens rörlighet måste gå hand i hand med rättvisa och gemensamma regler som bygger på principen om likabehandling. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att övervaka genomförandet och efterlevnaden av bestämmelserna om fri rörlighet för arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera kompetensflykten i vissa regioner och sektorer samt stödja rörliga arbetstagare genom att säkerställa rättvis rörlighet och stärka möjligheten att överföra rättigheter och sociala förmåner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut engagera sig i digitaliseringen av offentliga tjänster för att underlätta rättvis rörlighet för arbetstagarna, särskilt när det gäller samordningen av de sociala trygghetssystemen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett förslag till ett digitalt europeiskt socialförsäkringspass. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att covid-19-krisen har visat på behovet av att utveckla en gemensam EU-strategi för hälsa, även på arbetsplatsen. Parlamentet efterlyser inrättandet av en europeisk hälsounion, som bör bygga på principerna om solidaritet, strategiskt oberoende och samarbete och se till att folkhälsohänsyn sätts i centrum för utformningen och genomförandet av all EU-politik och alla EU-verksamheter, i enlighet med fördragen, inbegripet systematiska hälsokonsekvensbedömningar för all relevant politik. Parlamentet välkomnar det ambitiösa målet om noll arbetsrelaterade dödsfall i EU:s nya strategiska ram för arbetsmiljö. Parlamentet upprepar behovet av att inkludera reproduktionstoxiska ämnen i tillämpningsområdet för direktivet om carcinogener och mutagena ämnen (29), och att ta med farliga läkemedel i bilaga 1 till direktivet för att bättre skydda hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att det i princip 15 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställs att arbetstagare och egenföretagare som går i pension har rätt till en pension som garanterar en tillräcklig inkomst och att var och en som är äldre har rätt till resurser som säkerställer ett värdigt liv. |
| --- | --- |

38.

Synergier mellan planeringsterminen och de nationella programmen för återhämtning ochresiliens

| 39. | Europaparlamentet understryker att landsspecifika rekommendationer som bidrar till de sociala mål som fastställs i förordningen om landsbygdsfonden måste beaktas i de nationella reformprogrammen, och att de landsspecifika rekommendationerna för de nationella reformprogrammen måste tolkas på ett sätt som bidrar till att uppnå förordningens sociala mål, inbegripet ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet insisterar på att de nationella planerna för återhämtning och resiliens, i enlighet med RRF-förordningen, bidrar till att nå FN:s mål för hållbar utveckling, att genomföra vår tillväxtstrategi i enlighet med den gröna given och att följa principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet påminner om att den europeiska planeringsterminen för 2021 tillfälligt anpassades för att möjliggöra lanseringen av RRF. Parlamentet begär att kommissionen ska vara mer ambitiös när det gäller den sociala dimensionen och säkerställa samstämmighet mellan de landsspecifika rekommendationerna och de allmänna och specifika målen i RRF-förordningen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att reformer och investeringar enligt RRF-förordningen ”bör leda till skapandet av högkvalitativa och stabila arbetstillfällen [samt] till en inkludering och integration av missgynnade grupper”. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att ett av målen i RRF-förordningen är att främja skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen. Parlamentet betonar att arbetsmarknadsreformer som ingår i de nationella planerna för återhämtning och resiliens måste bidra till att förbättra kvaliteten på sysselsättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera arbetsmarknadsreformer i de nationella reformprogrammen i denna specifika fråga. Parlamentet påminner om att det i artikel 152 i EUF-fördraget fastställs att unionen ska erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på dess nivå och respektera deras självständighet. Parlamentet varnar för att kommissionen inte på något sätt bör ingripa i de nationella processer för social dialog som genomförs inom ramen för reformerna av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera de sociala indikatorerna från den europeiska planeringsterminens sociala resultattavla, särskilt de som rör anständigt arbete, social rättvisa och lika möjligheter, robusta sociala välfärdssystem och rättvis rörlighet, i de gemensamma indikatorer som ska användas i den regionala referensramen för rapportering om framsteg och övervakning och utvärdering av de nationella reformprogrammen samt i metoden för social spårning, bland annat för barngarantin och ungdomsgarantin. Parlamentet betonar att det noggrant kommer att analysera de delegerade akter som kommissionen lägger fram i denna fråga, för att fastställa om de sociala indikatorerna, den sociala resultattavlan och den sociala metoden är förenliga med målen, och kontrollera att inga invändningar behöver göras. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet insisterar på att den sociala dialogen är avgörande för att säkerställa effektiva reformer och investeringar, särskilt i sektorer som kommer att förändras i grunden till följd av omställningen. Parlamentet understryker att ett adekvat deltagande av berörda parter i utarbetandet och genomförandet av de nationella reformprogrammen, såsom de nationella parlamenten, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och det civila samhället, kommer att vara avgörande för deras framgång. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att enligt RRF-förordningen måste jämställdhet integreras i utarbetandet och genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens, och att jämställdhetsrapportering och jämställdhetsintegrering inte får blandas ihop med social spårning och sociala investeringar. Parlamentet anser att jämställdhet förtjänar sin egen integreringsmetod i RRF, och påminner om att Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) har utvecklat en lämplig metod. Parlamentet framhåller att enligt RRF-förordningen är investeringar i robust vårdinfrastruktur också avgörande för att säkerställa jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt, bygga motståndskraftiga samhällen, bekämpa otrygga förhållanden i kvinnodominerade sektorer, främja skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet, förebygga fattigdom och social utestängning och främja BNP, eftersom det gör det möjligt för fler kvinnor att delta i avlönat arbete. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en EU-strategi för vård och omsorg, med en stark jämställdhetsdimension, som bör ha en holistisk och livslång strategi för vård och omsorg samtidigt som man planerar särskilda åtgärder och insatser för både formella och informella omsorgsgivare samt för obetalt omsorgsarbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka och utbyta bästa praxis om hur man kan stödja samhällsgrupper med särskilda omsorgsbehov och om hur man kan införliva perioder av omsorgsansvar i pensionssystemen, i syfte att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet påpekar att enligt Eurofound har andelen långtidsvårdare ökat med en tredjedel under det senaste årtiondet – i bjärt kontrast till de genomgående låga löner som de får. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att vårdpersonal får anständig lön, då lönerna inom långtidsvården och andra sociala tjänster för närvarande ligger 21 % under genomsnittet (30). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mot bakgrund av rapporten om långtidsvård 2021 genomföra reformer som tar itu med de gemensamma målen att säkerställa långtidsvård av god kvalitet som är tillgänglig och överkomlig för alla och som tillhandahålls på ett finansiellt hållbart sätt. Parlamentet efterlyser en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik och en politik för balansen mellan arbete och privatliv för att ytterligare trygga familjelivet, inklusive genom införlivandet och genomförandet av direktivet om balans mellan arbetsliv och privatliv (31) samt genom ett förslag till rådets rekommendation om tillhandahållande av vård och omsorg. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att större investeringar i hälso- och sjukvård och social omsorg, inbegripet arbetstagarnas löner, arbetsvillkor och utbildning, är avgörande för att förbättra rekryteringen och bevarandet av arbetstillfällen och för att säkerställa tillräckliga personalnivåer och behovsorienterade tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att betydande investeringar i de nationella reformprogrammen avsätts för att förbättra hälso- och sjukvården, inklusive arbetsvillkor och bemanning, för utbildningsbehov och för att öka centrala tjänster, konsolidera tillhandahållandet av grundläggande vård och stödja långtidsvård och andra offentliga sociala tjänster. Parlamentet insisterar på att de svagheter som identifierats i stresstesterna av hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala sektorn ska åtgärdas genom de nationella reformprogrammen, det kommande EU-programmet för hälsa (EU4Health) och de landsspecifika rekommendationerna för dessa sektorer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att investeringsgapet för rimligt prissatt boende uppgår till 57 miljarder euro per år. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräckligt med lämpliga och ekonomiskt överkomliga subventionerade bostäder för att tillgodose befolkningens bostadsbehov och minska överdrivet höga boendekostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera detta mål i de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet uppmanar här till en reform av ramarna för ekonomisk styrning, så att medlemsstaterna kan göra nödvändiga gröna och sociala offentliga investeringar, däribland investeringar med koppling till utveckling och förbättring av subventionerat, allmännyttigt, rimligt prissatt och energieffektivt boende. Parlamentet understryker att hemlöshet är en av de mest extrema formerna av social utestängning. Parlamentet välkomnar sjösättningen av den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet med det slutgiltiga målet att få ett slut på hemlösheten senast 2030. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta ambitiösa nationella strategier med lämplig nationell finansiering och EU-finansiering, på grundval av principen om bostad först, för att främja förebyggandet av hemlöshet och ge tillgång till lämpliga, säkra och överkomliga bostäder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå en övergripande strategi för fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att RRF-förordningen föreskriver att integreringen av lika möjligheter för alla under utarbetandet och genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens bör skyddas, vilket vederbörligen motiveras av den ökande ojämlikheten i flera av EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga särskild vikt på övervakning av genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens ur detta perspektiv med hjälp av de relevanta civilsamhällsorganisationerna och jämställdhetsorganen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att de digitala och gröna omvandlingarna och investeringarna också bör bedömas ur ett socialt perspektiv för att förhindra att arbetstillfällen går förlorade, att arbetsmarknaden störs och att sysselsättningen polariseras på grund av att medelkvalificerade arbetstillfällen går förlorade och att man ser till att företagens digitaliserings- och gröna omställningsprocesser inte används som förevändning för strategier för att minska kostnaderna. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivförhandlingar är viktiga instrument för arbetsgivare och fackföreningar när det gäller att fastställa rättvisa löner och arbetsvillkor, och att kraftfulla system för kollektiva förhandlingar ökar medlemsstaternas motståndskraft i ekonomiska kristider. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet kräver att tillsynen av planeringsterminen omfattar övervakning av arbetstagarnas rörlighet och att arbetstagarnas rättigheter, särskilt säsongsarbetares, respekteras. |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=89&furtherNews=yes&ne wsId=9834

(7)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(8)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/sv/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/sv/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstream ing_SV.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sv&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_SV.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_sv

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.sv.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1/language-en

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU% 20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Antagna texter, P9_TA(2020)0371.

(28)  EUT C 387, 15.11.2019, s. 1.

(29)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Skydd av arbetstagare mot asbest

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 med rekommendationer till kommissionen om skydd av arbetstagare mot asbest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 152 och 154 i EUF-fördraget om arbetsmarknadsparternas roll och samrådet med dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 152 och 154 i EUF-fördraget om arbetsmarknadsparternas roll och samrådet med dem,

| — | med beaktande av artikel 153.1 och 153.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 153.1 och 153.2 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 192.1, 192.3, 192.4 och 192.5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192.1, 192.3, 192.4 och 192.5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 194.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 194.2 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 114.1 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.1 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 168 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 169.3 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 169.3 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (4),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen gemensamt proklamerade den 17 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen gemensamt proklamerade den 17 november 2017,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om asbestrelaterade arbetsmiljöhot och utsikterna att utplåna all existerande asbest (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om asbestrelaterade arbetsmiljöhot och utsikterna att utplåna all existerande asbest (5),

| — | med beaktande av kommissionens praktiska riktlinjer om information till och utbildning av arbetstagare som arbetar med asbestsanering och underhållsarbete (2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens praktiska riktlinjer om information till och utbildning av arbetstagare som arbetar med asbestsanering och underhållsarbete (2012),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 juni 2014 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 juni 2014 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från November 2015 Utvärdering av det praktiska genomförandet av EU:s direktiv om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från November 2015 Utvärdering av det praktiska genomförandet av EU:s direktiv om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU:s medlemsstater,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 maj 2019Working with asbestos in energy renovation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 maj 2019Working with asbestos in energy renovation,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 februari 2015Freeing the EU from Asbestos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 februari 2015Freeing the EU from Asbestos,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 om genomförande av förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (förordningen om byggprodukter) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 om genomförande av förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (förordningen om byggprodukter) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet. På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet. På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 mars 2021Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 mars 2021Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 3 februari 2021Europas plan mot cancer (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 3 februari 2021Europas plan mot cancer (COM(2021)0044),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av Europeiska kemikaliemyndighetens rapport av den 1 februari 2021Echas vetenskapliga rapport om utvärdering av asbestgränsvärden på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kemikaliemyndighetens rapport av den 1 februari 2021Echas vetenskapliga rapport om utvärdering av asbestgränsvärden på arbetsplatsen,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från september 2020 Conquering Cancer – Mission Possible, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från september 2020 Conquering Cancer – Mission Possible,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens rekommendationer från mars 2014 som fastställs i faktabladet Elimination of asbestos-related diseases, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens rekommendationer från mars 2014 som fastställs i faktabladet Elimination of asbestos-related diseases,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål nr 3 för att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål nr 3 för att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar,

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0275/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0275/2021), och av följande skäl:

| A. | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. |
| --- | --- |

A.

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

| B. | Asbest vållar varje år mellan 30 000 och 90 000 dödsfall i EU. |
| --- | --- |

B.

Asbest vållar varje år mellan 30 000 och 90 000 dödsfall i EU.

| C. | Den vanligaste formen av arbetsrelaterad cancer är lungcancer, som står för mellan 54 % och 75 % av all sådan cancer. Asbest är huvudorsaken till lungcancer (45 %) (8). Asbestexponering tillsammans med tobaksbruk ökar avsevärt risken att utveckla lungcancer (9). |
| --- | --- |

C.

Den vanligaste formen av arbetsrelaterad cancer är lungcancer, som står för mellan 54 % och 75 % av all sådan cancer. Asbest är huvudorsaken till lungcancer (45 %) (8). Asbestexponering tillsammans med tobaksbruk ökar avsevärt risken att utveckla lungcancer (9).

| D. | Internationella centret för cancerforskning (IARC) har erkänt asbest som en bevisad carcinogen (grupp 1) som ligger bakom såväl asbestos, lungcancer och mesoteliom som cancer i struphuvudet och äggstockarna. Forskning kring andra asbestframkallade cancerformer bör främjas, liksom också kring asbestframkallade hälsoproblem av annat slag än cancer (10). Ökad cancerrisk har observerats i populationer som exponerats för mycket låga nivåer av asbestfibrer, inklusive krysotilfibrer. Asbest kan också förorsaka andra icke-maligna lungsjukdomar och sjukdomar i lungsäcken, bland annat pleuraplack (lungsäcksförtjockningar) och godartade fall av pleuravätska (”vatten i lungsäcken”). |
| --- | --- |

D.

Internationella centret för cancerforskning (IARC) har erkänt asbest som en bevisad carcinogen (grupp 1) som ligger bakom såväl asbestos, lungcancer och mesoteliom som cancer i struphuvudet och äggstockarna. Forskning kring andra asbestframkallade cancerformer bör främjas, liksom också kring asbestframkallade hälsoproblem av annat slag än cancer (10). Ökad cancerrisk har observerats i populationer som exponerats för mycket låga nivåer av asbestfibrer, inklusive krysotilfibrer. Asbest kan också förorsaka andra icke-maligna lungsjukdomar och sjukdomar i lungsäcken, bland annat pleuraplack (lungsäcksförtjockningar) och godartade fall av pleuravätska (”vatten i lungsäcken”).

| E. | Asbest har varit förbjudet i unionen sedan 2005. En del medlemsstater förbjöd asbest redan på 1980-talet. Medlemsstaterna måste se till att asbestfibrer fasas ut totalt så fort som möjligt. Asbestanvändningens karaktär och omfattning är högst olika i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Asbest har varit förbjudet i unionen sedan 2005. En del medlemsstater förbjöd asbest redan på 1980-talet. Medlemsstaterna måste se till att asbestfibrer fasas ut totalt så fort som möjligt. Asbestanvändningens karaktär och omfattning är högst olika i olika medlemsstater.

| F. | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (11) (Reach) anges att det är förbjudet att tillverka, släppa ut på marknaden och använda asbestfibrer och sådana varor som medvetet tillsatts sådana fibrer, och kommissionens förordning (EU) 2016/1005 (12) om ändring av bilaga XVII till Reach syftar till att säkerställa en fullständig utfasning av asbestprodukter i medlemsstaterna senast den 1 juli 2025. |
| --- | --- |

F.

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (11) (Reach) anges att det är förbjudet att tillverka, släppa ut på marknaden och använda asbestfibrer och sådana varor som medvetet tillsatts sådana fibrer, och kommissionens förordning (EU) 2016/1005 (12) om ändring av bilaga XVII till Reach syftar till att säkerställa en fullständig utfasning av asbestprodukter i medlemsstaterna senast den 1 juli 2025.

| G. | Asbest är en livsfarlig carcinogen som används världen över i byggnader och andra material på många områden i vardagen. Många olika grupper löper risk att exponeras för asbest, däribland arbetstagare inom byggnads- och renoveringssektorn, gruvdrift, avfallshantering och brandbekämpning, plus bostadsägare och hyresgäster. Det kan ta upp till 40 år innan de värsta hälsoskadorna av inandade asbestfibrer kommer till synes. Antalet fall i unionen förväntas kulminera omkring 2025 (13). |
| --- | --- |

G.

Asbest är en livsfarlig carcinogen som används världen över i byggnader och andra material på många områden i vardagen. Många olika grupper löper risk att exponeras för asbest, däribland arbetstagare inom byggnads- och renoveringssektorn, gruvdrift, avfallshantering och brandbekämpning, plus bostadsägare och hyresgäster. Det kan ta upp till 40 år innan de värsta hälsoskadorna av inandade asbestfibrer kommer till synes. Antalet fall i unionen förväntas kulminera omkring 2025 (13).

| H. | Trots gällande bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå erkänns i vissa medlemsstater många asbestrelaterade sjukdomar inte som arbetssjukdomar och offren för dem kan således inte få arbetsrelaterad ersättning, vilket medför ytterligare lidande utöver det fysiska lidande som sjukdomen medför. Fackföreningar och andra föreningar spelar en viktig roll med att hjälpa offer för arbetssjukdomar att få sjukdomarna erkända och begära ersättning. |
| --- | --- |

H.

Trots gällande bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå erkänns i vissa medlemsstater många asbestrelaterade sjukdomar inte som arbetssjukdomar och offren för dem kan således inte få arbetsrelaterad ersättning, vilket medför ytterligare lidande utöver det fysiska lidande som sjukdomen medför. Fackföreningar och andra föreningar spelar en viktig roll med att hjälpa offer för arbetssjukdomar att få sjukdomarna erkända och begära ersättning.

| I. | I samband med EU:s plan för att förbättra värmeisoleringen i sin bebyggda miljö för att kunna spara energi och bli den första klimatneutrala världsdelen fram till 2050 måste fullständig hänsyn tas till hälsa och säkerhet på arbetsplatsen vid hantering och säker sanering av asbest i byggnader, också i övergivna byggnader. Energieffektivitetshöjande byggnadsrenoveringar inbegriper ofta hantering av material i till exempel tak, väggar eller elektriska installationer som kan innehålla asbest, om byggnaderna uppförts innan regler om eller förbud mot asbestanvändning tillkommit på unionsnivå och nationell nivå. Dagens bebyggda miljö i unionen är till avsevärd del äldre än 50 år. I och med att unionens byggnadsbestånd försämras ökar risken för miljöexponering, vilket innebär ett hot mot många olika befolkningsgrupper som framför allt kan leda till flera fall av mesoteliom. Asbestrelaterade sjukdomar har konstaterats bland dem som bor i närheten av industrianläggningar. Miljöexponeringens hälsoeffekter har kraftigt underskattats (14). Miljöexponering för asbest kan nå samma nivåer som exponering för asbest i arbetet. Det behövs mera forskning kring riskerna med sådan miljöexponering för asbest. |
| --- | --- |

I.

I samband med EU:s plan för att förbättra värmeisoleringen i sin bebyggda miljö för att kunna spara energi och bli den första klimatneutrala världsdelen fram till 2050 måste fullständig hänsyn tas till hälsa och säkerhet på arbetsplatsen vid hantering och säker sanering av asbest i byggnader, också i övergivna byggnader. Energieffektivitetshöjande byggnadsrenoveringar inbegriper ofta hantering av material i till exempel tak, väggar eller elektriska installationer som kan innehålla asbest, om byggnaderna uppförts innan regler om eller förbud mot asbestanvändning tillkommit på unionsnivå och nationell nivå. Dagens bebyggda miljö i unionen är till avsevärd del äldre än 50 år. I och med att unionens byggnadsbestånd försämras ökar risken för miljöexponering, vilket innebär ett hot mot många olika befolkningsgrupper som framför allt kan leda till flera fall av mesoteliom. Asbestrelaterade sjukdomar har konstaterats bland dem som bor i närheten av industrianläggningar. Miljöexponeringens hälsoeffekter har kraftigt underskattats (14). Miljöexponering för asbest kan nå samma nivåer som exponering för asbest i arbetet. Det behövs mera forskning kring riskerna med sådan miljöexponering för asbest.

| J. | Att anlägga avfallsdeponier för asbest är inte en lösning som har framtiden för sig på längre sikt, eftersom kommande generationer då nödgas ta hand om avfallet. Asbestfibrer är ju nästan oförstörbara under tidens lopp. Man bör undvika att asbestfibrer kommer ut i miljön. Man måste utarbeta kostnadseffektiva metoder för inert konvertering av asbesthaltigt avfall, så att aktiva asbestfibrer kan inaktiveras och omvandlas till material som inte är folkhälsofarliga. |
| --- | --- |

J.

Att anlägga avfallsdeponier för asbest är inte en lösning som har framtiden för sig på längre sikt, eftersom kommande generationer då nödgas ta hand om avfallet. Asbestfibrer är ju nästan oförstörbara under tidens lopp. Man bör undvika att asbestfibrer kommer ut i miljön. Man måste utarbeta kostnadseffektiva metoder för inert konvertering av asbesthaltigt avfall, så att aktiva asbestfibrer kan inaktiveras och omvandlas till material som inte är folkhälsofarliga.

| K. | Mera allmänt taget bör forskning och innovation främjas för att förbättra asbestundersökningarna, identifieringen av andra asbestrelaterade cancerformer än lungcancer och mesoteliom, säkra saneringsmetoder, avfallshantering och säkerheten för personer som vistas i byggnader och för exponerade arbetstagare, också med hjälp av teknik för varning om och upptäckt av asbest i realtid. |
| --- | --- |

K.

Mera allmänt taget bör forskning och innovation främjas för att förbättra asbestundersökningarna, identifieringen av andra asbestrelaterade cancerformer än lungcancer och mesoteliom, säkra saneringsmetoder, avfallshantering och säkerheten för personer som vistas i byggnader och för exponerade arbetstagare, också med hjälp av teknik för varning om och upptäckt av asbest i realtid.

| L. | Enligt artikel 191.1 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att uppnå vissa mål såsom att skydda medborgarnas hälsa, skydda och förbättra miljön, främja ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna samt främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 191.1 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att uppnå vissa mål såsom att skydda medborgarnas hälsa, skydda och förbättra miljön, främja ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna samt främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

| M. | Enligt artikel 191.2 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. |
| --- | --- |

M.

Enligt artikel 191.2 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala.

| N. | Artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kräver att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

N.

Artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kräver att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling.

| O. | Rätten till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö är på väg att bli allmänt erkänd i och med att allt fler länder (i dagens läge 155) under de senaste åren börjat erkänna denna rätt, eller delar av den, i sina nationella rättssystem. |
| --- | --- |

O.

Rätten till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö är på väg att bli allmänt erkänd i och med att allt fler länder (i dagens läge 155) under de senaste åren börjat erkänna denna rätt, eller delar av den, i sina nationella rättssystem.

| P. | Enligt Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) är asbest en carcinogen utan tröskelvärde. I dag uppgår det bindande yrkeshygieniska gränsvärdet för asbest till 0,1 fibrer/cm3 såsom ett vägt medelvärde över åtta timmar. Echas riskbedömningskommitté har tagit fram ett yttrande över sänkta bindande yrkeshygieniska gränsvärden för asbest. Exponeringen bör alltid minskas så mycket som det är tekniskt möjligt, i synnerhet när det inte finns något säkert tröskelvärde. Av detta följer att det yrkeshygieniska gränsvärdet bör ses över så att det tas hänsyn till vetenskapens och teknikens senaste utveckling, och ändras utgående från denna översyn. |
| --- | --- |

P.

Enligt Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) är asbest en carcinogen utan tröskelvärde. I dag uppgår det bindande yrkeshygieniska gränsvärdet för asbest till 0,1 fibrer/cm3 såsom ett vägt medelvärde över åtta timmar. Echas riskbedömningskommitté har tagit fram ett yttrande över sänkta bindande yrkeshygieniska gränsvärden för asbest. Exponeringen bör alltid minskas så mycket som det är tekniskt möjligt, i synnerhet när det inte finns något säkert tröskelvärde. Av detta följer att det yrkeshygieniska gränsvärdet bör ses över så att det tas hänsyn till vetenskapens och teknikens senaste utveckling, och ändras utgående från denna översyn.

| Q. | 80 % av de cancerfall som erkänns i medlemsstaterna såsom arbetsrelaterade har samband med asbest. 98 % av de mänskliga kostnaderna, också i form av konsekvenser för livskvaliteten och arbetstagarnas familjer, drabbar arbetstagare. Årskostnaderna för arbetsrelaterad cancer inom unionen uppskattas till mellan 270 och 610 miljarder euro, alltså mellan 1,8 % och 4,1 % av BIP (15). Åtgärder till förmån för bättre strategier mot ohälsa är utslagsgivande för att arbetstagarna och deras familjer ska kunna leva hälsosammare liv. |
| --- | --- |

Q.

80 % av de cancerfall som erkänns i medlemsstaterna såsom arbetsrelaterade har samband med asbest. 98 % av de mänskliga kostnaderna, också i form av konsekvenser för livskvaliteten och arbetstagarnas familjer, drabbar arbetstagare. Årskostnaderna för arbetsrelaterad cancer inom unionen uppskattas till mellan 270 och 610 miljarder euro, alltså mellan 1,8 % och 4,1 % av BIP (15). Åtgärder till förmån för bättre strategier mot ohälsa är utslagsgivande för att arbetstagarna och deras familjer ska kunna leva hälsosammare liv.

| R. | Asbest har ofta använts i bostäder och innebär risker för hälsan. Rätten till en dräglig bostad, för vilken definitionen inkluderar rätten till skydd mot hälsohot, har erkänts som en mänsklig rättighet och som en central faktor för internationella organisationers och medlemsstaternas åtgärder mot ojämlikhet i hälsa. Säker asbestsanering kommer att bidra till kvalitetsboende för alla, i synnerhet för låginkomsttagare bland bostadsägare och bland hyresgäster, vars boendeförhållanden har försämrats de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

R.

Asbest har ofta använts i bostäder och innebär risker för hälsan. Rätten till en dräglig bostad, för vilken definitionen inkluderar rätten till skydd mot hälsohot, har erkänts som en mänsklig rättighet och som en central faktor för internationella organisationers och medlemsstaternas åtgärder mot ojämlikhet i hälsa. Säker asbestsanering kommer att bidra till kvalitetsboende för alla, i synnerhet för låginkomsttagare bland bostadsägare och bland hyresgäster, vars boendeförhållanden har försämrats de senaste årtiondena.

| S. | Säker asbestsanering bör inte tas som förevändning exempelvis för att avhysa hyresgäster, under föregivande av att deras bostäder måste renoveras. |
| --- | --- |

S.

Säker asbestsanering bör inte tas som förevändning exempelvis för att avhysa hyresgäster, under föregivande av att deras bostäder måste renoveras.

| T. | Införda krav på säker asbestsanering måste vara socialt rättvisa och åtföljas av lämpliga åtgärder till stöd för fastighetsägarnas finansiering av de renoveringar som behövs, och även åtgärder för kapacitetsuppbyggnad bland små och medelstora företag som utför arbetena. Samtidigt bör unionens anslag med stöd av den europeiska renoveringsvågen i kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 (renoveringsvågen), vara förbehållna för mottagare som rättar sig efter unionslagstiftning och nationell lagstiftning om skydd av arbetstagare mot asbestexponering. |
| --- | --- |

T.

Införda krav på säker asbestsanering måste vara socialt rättvisa och åtföljas av lämpliga åtgärder till stöd för fastighetsägarnas finansiering av de renoveringar som behövs, och även åtgärder för kapacitetsuppbyggnad bland små och medelstora företag som utför arbetena. Samtidigt bör unionens anslag med stöd av den europeiska renoveringsvågen i kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 (renoveringsvågen), vara förbehållna för mottagare som rättar sig efter unionslagstiftning och nationell lagstiftning om skydd av arbetstagare mot asbestexponering.

| U. | Asbest förekommer fortfarande i många administrativa byggnader, skolor, bostäder, infrastruktur, kollektivtrafik och vattenledningsnät. Med tiden har kunskaperna om användningen och förekomsten av detta ämne minskat. Förekomsten av asbest och avsaknaden av kunskap om detta utgör en fara för alla boende och användare av byggnader. |
| --- | --- |

U.

Asbest förekommer fortfarande i många administrativa byggnader, skolor, bostäder, infrastruktur, kollektivtrafik och vattenledningsnät. Med tiden har kunskaperna om användningen och förekomsten av detta ämne minskat. Förekomsten av asbest och avsaknaden av kunskap om detta utgör en fara för alla boende och användare av byggnader.

| V. | I Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (16) uppmanades medlemsstaterna att utrota arbetsrelaterade dödsfall och minska arbetsrelaterade hälsoproblem senast 2030, varjämte kommissionen uppmanades att se över direktiv 2004/37/EG. |
| --- | --- |

V.

I Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (16) uppmanades medlemsstaterna att utrota arbetsrelaterade dödsfall och minska arbetsrelaterade hälsoproblem senast 2030, varjämte kommissionen uppmanades att se över direktiv 2004/37/EG.

| W. | I kommissionens meddelande av den 3 februari 2021 står det att 52 % av de årliga arbetsrelaterade dödsfallen i EU kan hänföras till arbetsrelaterad cancer. Bättre tidig diagnos, behandling och rehabilitering prioriteras i EU:s plan mot cancer och bör gynna patienter som lider av asbestrelaterade sjukdomar. Kommissionen avser att, såsom ett led i sin plan, lägga fram ett lagstiftningsförslag under 2022 för att ytterligare minska arbetstagares asbestexponering |
| --- | --- |

W.

I kommissionens meddelande av den 3 februari 2021 står det att 52 % av de årliga arbetsrelaterade dödsfallen i EU kan hänföras till arbetsrelaterad cancer. Bättre tidig diagnos, behandling och rehabilitering prioriteras i EU:s plan mot cancer och bör gynna patienter som lider av asbestrelaterade sjukdomar. Kommissionen avser att, såsom ett led i sin plan, lägga fram ett lagstiftningsförslag under 2022 för att ytterligare minska arbetstagares asbestexponering

| X. | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter (pelaren) antogs för att bemöta samhällsutmaningar i unionen. Pelaren innehåller 20 principer som delas in i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social trygghet och inkludering. I princip 10 föreskrivs en hög skyddsnivå för arbetstagares hälsa och säkerhet i arbetet, vilket bör inbegripa skydd mot exponering för carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

X.

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter (pelaren) antogs för att bemöta samhällsutmaningar i unionen. Pelaren innehåller 20 principer som delas in i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social trygghet och inkludering. I princip 10 föreskrivs en hög skyddsnivå för arbetstagares hälsa och säkerhet i arbetet, vilket bör inbegripa skydd mot exponering för carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen.

| Y. | Krisen har belyst vikten av att förebygga arbetsrelaterade sjukdomar och investera i ekonomiskt överkomlig folkhälsa för alla. Yrkesinspektioner, fackföreningar och skyddsombud spelar en viktig roll för ändamålsenlig inspektion och verkställande av asbestrelaterade regler och föreskrifter. Effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner är centrala dels för att arbetsgivarna ska avhållas från brott mot regelverken om arbetsmiljö, dels för att rättvis konkurrens på den inre marknaden ska säkerställas. |
| --- | --- |

Y.

Krisen har belyst vikten av att förebygga arbetsrelaterade sjukdomar och investera i ekonomiskt överkomlig folkhälsa för alla. Yrkesinspektioner, fackföreningar och skyddsombud spelar en viktig roll för ändamålsenlig inspektion och verkställande av asbestrelaterade regler och föreskrifter. Effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner är centrala dels för att arbetsgivarna ska avhållas från brott mot regelverken om arbetsmiljö, dels för att rättvis konkurrens på den inre marknaden ska säkerställas.

| Z. | Den bebyggda miljön har stor inverkan på många ekonomiska sektorer, lokala arbetstillfällen och människors livskvalitet. I sin nya strategi för en hållbar bebyggd miljö syftar kommissionen bland annat till att främja principerna för en cirkulär ekonomi under byggnaders hela livscykel. I kommissionens nya handlingsplan i dess meddelande av den 11 mars 2020 för den cirkulära ekonomin ingår fokuserade initiativ som berör viktiga produktvärdekedjor som byggande och byggnader. I kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 erkänns det att byggsektorn behöver investera i kompetensutveckling för sin arbetskraft för att klara behoven för den gröna omställningen, med avseende på miljövänlig design, teknik och miljövänliga material, energieffektivitet, cirkularitet och renovering. Tillgång till kompetenta byggnadsarbetare är nyckeln till framgång för renoveringsvågen. |
| --- | --- |

Z.

Den bebyggda miljön har stor inverkan på många ekonomiska sektorer, lokala arbetstillfällen och människors livskvalitet. I sin nya strategi för en hållbar bebyggd miljö syftar kommissionen bland annat till att främja principerna för en cirkulär ekonomi under byggnaders hela livscykel. I kommissionens nya handlingsplan i dess meddelande av den 11 mars 2020 för den cirkulära ekonomin ingår fokuserade initiativ som berör viktiga produktvärdekedjor som byggande och byggnader. I kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 erkänns det att byggsektorn behöver investera i kompetensutveckling för sin arbetskraft för att klara behoven för den gröna omställningen, med avseende på miljövänlig design, teknik och miljövänliga material, energieffektivitet, cirkularitet och renovering. Tillgång till kompetenta byggnadsarbetare är nyckeln till framgång för renoveringsvågen.

| AA. | Det är fortfarande lagligt att producera, bearbeta, importera och exportera asbest och asbesthaltiga material och produkter i över 100 länder runtom i världen, också i länder som strax gränsar till unionen. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 (17) fastställs genomförandet av Rotterdamkonventionen om förhandsgodkännande sedan information lämnats om vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, varigenom det krävs särskilt godkännande från ett land före export av en produkt innehållande giftiga kemikalier. Ytterligare insatser i arbetet med att hålla produkter som inte uppfyller kraven borta från EU:s marknad identifierades som en prioritering i kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015. Trots förbud på unionsnivå och nationell nivå och befintliga bestämmelser kommer asbest fortfarande in på den europeiska marknaden (18). Så länge asbest produceras och marknadsförs lagligt globalt finns det alltid en risk att asbest kommer in på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

AA.

Det är fortfarande lagligt att producera, bearbeta, importera och exportera asbest och asbesthaltiga material och produkter i över 100 länder runtom i världen, också i länder som strax gränsar till unionen. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 (17) fastställs genomförandet av Rotterdamkonventionen om förhandsgodkännande sedan information lämnats om vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, varigenom det krävs särskilt godkännande från ett land före export av en produkt innehållande giftiga kemikalier. Ytterligare insatser i arbetet med att hålla produkter som inte uppfyller kraven borta från EU:s marknad identifierades som en prioritering i kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015. Trots förbud på unionsnivå och nationell nivå och befintliga bestämmelser kommer asbest fortfarande in på den europeiska marknaden (18). Så länge asbest produceras och marknadsförs lagligt globalt finns det alltid en risk att asbest kommer in på EU:s inre marknad.

| AB. | Gedigna register över personer som tidigare varit eller för närvarande är exponerade för asbest är viktigt för att säkerställa hälsokontroll och underlätta erkännande av arbetssjukdomar, varvid samtidigt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ska följas (19). Medlemsstaterna har olika sätt att organisera sina nationella socialförsäkringssystem när det gäller arbetsrelaterade skador eller sjukdomar, däribland sett till kollektivavtalens kompletterande roll. Principerna bakom dessa system och arbetsmarknadens parters oberoende behöver respekteras. |
| --- | --- |

AB.

Gedigna register över personer som tidigare varit eller för närvarande är exponerade för asbest är viktigt för att säkerställa hälsokontroll och underlätta erkännande av arbetssjukdomar, varvid samtidigt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ska följas (19). Medlemsstaterna har olika sätt att organisera sina nationella socialförsäkringssystem när det gäller arbetsrelaterade skador eller sjukdomar, däribland sett till kollektivavtalens kompletterande roll. Principerna bakom dessa system och arbetsmarknadens parters oberoende behöver respekteras.

| AC. | I sitt yttrande av den 18 februari 2015Ett asbestfritt EU fastställer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att man på medlemsstatsnivå bör se till att samtliga fall av asbestos, mesoteliom och andra besläktade sjukdomar registreras genom systematisk insamling av uppgifter om asbestrelaterade sjukdomar, antingen de sammanhänger med de sjukdomsdrabbades yrkesutövning eller inte, att lungsäcksförtjockningar (pleural plaques) klassificeras och officiellt registreras som en asbestrelaterad sjukdom, att en tillförlitlig kartläggning av förekomsten av asbest genomförs med hjälp av särskilda övervakningscentrum för ändamålet, samt att sjukvårdspersonalen måste få lämplig utbildning så att den kan ställa säkra diagnoser. |
| --- | --- |

AC.

I sitt yttrande av den 18 februari 2015Ett asbestfritt EU fastställer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att man på medlemsstatsnivå bör se till att samtliga fall av asbestos, mesoteliom och andra besläktade sjukdomar registreras genom systematisk insamling av uppgifter om asbestrelaterade sjukdomar, antingen de sammanhänger med de sjukdomsdrabbades yrkesutövning eller inte, att lungsäcksförtjockningar (pleural plaques) klassificeras och officiellt registreras som en asbestrelaterad sjukdom, att en tillförlitlig kartläggning av förekomsten av asbest genomförs med hjälp av särskilda övervakningscentrum för ändamålet, samt att sjukvårdspersonalen måste få lämplig utbildning så att den kan ställa säkra diagnoser.

| AD. | Den gällande lagstiftningen i vissa medlemsstater ålägger endast ägare eller förvaltare av byggnader som innehåller asbest vissa skyldigheter när de börjar använda byggnaden eller avser att påbörja rivningen av den, och inte när de säljer en byggnad som är utrustad med produkter som innehåller asbest. |
| --- | --- |

AD.

Den gällande lagstiftningen i vissa medlemsstater ålägger endast ägare eller förvaltare av byggnader som innehåller asbest vissa skyldigheter när de börjar använda byggnaden eller avser att påbörja rivningen av den, och inte när de säljer en byggnad som är utrustad med produkter som innehåller asbest.

Europeisk strategi för sanering av all asbest

| 1. | Europaparlamentet påpekar att säker asbestsanering är ett exempel på det som sägs i artikel 168.1 i EUF-fördraget, nämligen att principen om hälsa behöver tillämpas inom alla politikområden, då det har ett direkt samband med följande nytillkomna eller kommande initiativ inom unionspolitiken, nämligen unionens nya ram för hälsa och säkerhet, den gröna given med renoveringsvågen, Next Generation EU och den fleråriga budgetplanen, Europas plan mot cancer, EU:s avfallsstrategi och paketet för den cirkulära ekonomin. Parlamentet betonar att försiktighetsprincipen bör tillämpas fullt ut vid behandling av asbestavfall. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en motsvarande ändring av unionens relevanta avfallslagstiftning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att säker asbestsanering är en svår och brådskande uppgift och uppmanar än en gång till en allomfattande och integrerad strategi där flera olika politikområden sammanförs. Parlamentet betonar att säkra arbetsförhållanden bör prioriteras högst. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för sanering av all asbest, med följande inslag:






  a) | En europeisk ram för nationella strategier för säker sanering av all asbest i medlemsstaterna som bör inkludera ett lagstiftningsförslag om införande av miniminormer för offentligt tillgängliga nationella asbestregister. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

En europeisk ram för nationella strategier för säker sanering av all asbest i medlemsstaterna som bör inkludera ett lagstiftningsförslag om införande av miniminormer för offentligt tillgängliga nationella asbestregister.

| b) | Ett förslag om uppdatering av direktiv 2009/148/EG för att unionens arbetarskyddsåtgärder mot asbesthotet ska få ökad kraft och för att vi inte ska få en ny våg av asbestoffer i samband med renoveringsvågen. |
| --- | --- |

b)

Ett förslag om uppdatering av direktiv 2009/148/EG för att unionens arbetarskyddsåtgärder mot asbesthotet ska få ökad kraft och för att vi inte ska få en ny våg av asbestoffer i samband med renoveringsvågen.

| c) | Ett lagstiftningsförslag om






  i) | erkännande av arbetssjukdomar, bland annat alla kända asbestrelaterade sjukdomar, med miniminormer för erkännandeförfarandena, och |
| --- | --- | --- |

c)

Ett lagstiftningsförslag om

i)

erkännande av arbetssjukdomar, bland annat alla kända asbestrelaterade sjukdomar, med miniminormer för erkännandeförfarandena, och

| ii) | miniminormer för ersättning till offren för asbestrelaterade arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

ii)

miniminormer för ersättning till offren för asbestrelaterade arbetssjukdomar.

| d) | Ett förslag om uppdatering av direktiv 2010/31/EU, så att det införs ett krav på obligatorisk asbestundersökning med därpå följande sanering av asbest och andra farliga ämnen innan renoveringsarbeten kan påbörjas, av omsorg om skyddet av byggarbetares hälsa. |
| --- | --- |

d)

Ett förslag om uppdatering av direktiv 2010/31/EU, så att det införs ett krav på obligatorisk asbestundersökning med därpå följande sanering av asbest och andra farliga ämnen innan renoveringsarbeten kan påbörjas, av omsorg om skyddet av byggarbetares hälsa.

| e) | Ett lagstiftningsförslag där det tas hänsyn dels till befintliga nationella föreskrifter, dels till en konsekvensbedömning av de effektivaste modellerna för obligatorisk asbestundersökning av byggnader, som går ut på att en professionell enhet med lämpliga kvalifikationer och tillstånd gör en ytdiagnos av asbestförekomsten innan byggnaderna säljs eller hyrs ut, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet. |
| --- | --- |

e)

Ett lagstiftningsförslag där det tas hänsyn dels till befintliga nationella föreskrifter, dels till en konsekvensbedömning av de effektivaste modellerna för obligatorisk asbestundersökning av byggnader, som går ut på att en professionell enhet med lämpliga kvalifikationer och tillstånd gör en ytdiagnos av asbestförekomsten innan byggnaderna säljs eller hyrs ut, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att allomfattande saneringsstrategier kommer att få ekonomiska och administrativa konsekvenser för fastighetsägare, offentliga myndigheter och företag, särskilt små och medelstora företag, bland dem också mikroföretagen, och leda till en tung arbetsbörda för certifieringsorganen. Parlamentet betonar därför att det bör medges lämpliga övergångsperioder och ges lämpligt lagstiftningsstöd och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att sätta in varje finansieringsmekanism som finns tillgänglig på unionsnivå och medlemsstatsnivå, och framhåller att kommissionen redan har gjort klart att medlemsstaterna kan avsätta medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) till hantering och sanering av asbest (20). Parlamentet uppmanar här till insats av ESI-medel för att asbestundersökningar samt mätning, sanering och säker avfallshantering ska bli mera pålitliga och gå snabbare, såsom det förutsätts i målen för de relevanta nationella eller regionala programmen. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av stöd till forskning och utveckling, särskilt när det handlar om att utveckla och förbättra möjligheterna för arbetarskyddsteknik att komma ut på marknaden, bland annat i form av system för mätning av och varning för asbest i realtid, samt kostnadseffektiva metoder och teknikformer för inert konvertering av asbest. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla verktyg för att stödja investeringar i hållbar behandlingsteknik, däribland genom särskilda viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att unionens anslag med stöd av den europeiska renoveringsvågen bör vara förbehållna för mottagare som rättar sig efter unionslagstiftning och nationell lagstiftning om skydd av arbetstagare mot asbest. Parlamentet efterlyser ett system som säkerställer att unionsmedel återkrävs från stödmottagare som ertappats med att inte följa unionens regler eller nationella regler för skydd av arbetstagare från asbest. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar till förstärkning av Europeiska arbetsmiljöbyrån, för att vi ska få effektiva verktyg, exempelvis tekniskt och vetenskapligt stöd, som kan förbättra det förebyggande arbetet, bättre övervaka registreringen av arbetsplatser där asbest förekommer och spårningen av arbetstagare som har eller kan ha varit i kontakt med asbest, samt förbättra den utbildning och skyddsutrustning som tillhandahålls till arbetstagare. Parlamentet vill att det som ett led i Europeiska arbetsmiljöbyråns verksamhet inrättas en europeisk plattform där det förevisas sådan god praxis för asbestsanering och säkert bortskaffande av asbest som redan förverkligats i flera medlemsstater och ordnas med utbyte av sådan god praxis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att yrkesinspektionsverken har mycket stor betydelse för förebyggandet och övervakningen av asbestexponering, och att de även bidrar till att förbättra sakkunskapen och informationstillhandahållandet på företagsnivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anställa flera yrkesinspektörer, förbättra yrkesinspektionsverkens och inspektionernas kvalitet samt att oftare utföra inspektioner. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör gå åtskilligt längre än till Internationella arbetsorganisationens (ILO) minimimål om en yrkesinspektör per 10 000 arbetare. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att påföra effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för företag som inte fullgör sina skyldigheter, framför allt på arbetsmiljöns område. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att det finns ett akut behov av effektiv tillgång till rättslig prövning och ersättning för alla hälsoskador, inte bara ångestrelaterade, för alla asbestoffer. Parlamentet understryker att alla sjukvårdskostnader som föranletts av asbestexponering bör täckas av arbetsgivarna om de inte har vidtagit alla lämpliga åtgärder och gjort ansträngningar inom ramen för sina resurser för att förhindra exponering. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det behöver lagstiftas om inrättande av en generell ordning för ersättningsansvar för diffus förorening, i syfte att ge ersättning till offren för alla skador från diffus förorening, inklusive sådana orsakade av asbest. |
| --- | --- |

9.

Ett europeiskt ramdirektiv om nationella strategier för asbestsanering

| 10. | Europaparlamentet välkomnar renoveringsvågen där det eftersträvas att 35 miljoner byggnader ska renoveras fram till 2030. Parlamentet instämmer med meddelandets åsikt om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skydd mot asbestexponering för arbetstagare som renoverar gamla byggnader och ingriper i räddningsinsatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att bättre förebyggande åtgärder och riskhantering av asbestrelaterade risker kräver tillgång till relevant information som är anpassad efter de direkt berördas behov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja spridningen av information om de olika systemen för ett säkert och ordnat saneringsarbete eller bortskaffande av asbestprodukter baserat på bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att risker som är förknippade med att befolkningsgrupper exponeras för naturligt förekommande asbestmaterial också är ett område där det behövs information. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vidhåller att alla unionsinitiativ till stöd för energirenovering bör vara socialt rättvisa och bör innefatta åtgärder för skydd av hälsan såväl för personer som vistas i byggnaderna som för arbetstagare, och även handla om identifiering av byggnader där asbest förekommer, för att sanering av asbest och andra farliga material ska kunna ske under betryggande former. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att tillgång till drägliga, överkomligt prissatta och hälsosamma bostäder är en av hörnstenarna i pelarens handlingsplan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att åtskilliga medlemsstater och regioner i dagens läge har ambitiösa planer för asbestsanering i den bebyggda miljön med tydliga tidsgränser, däribland Nederländerna, Polen och Flandern. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen att lägga fram en rättslig ram för bedömning, i samråd med relevanta berörda parter, bland dem också arbetsmarknadens parter, av all asbest som finns i medlemsstaternas byggnader och infrastruktur och att göra en uppskattning av de respektive kostnaderna i varje medlemsstat för säker sanering av denna asbest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett ramdirektiv med föreskrifter om att medlemsstaterna ska utarbeta nationella planer för asbestsanering med tydliga och realistiska tidsgränser och med prioriteringar och mellanliggande mål samt stadganden om upptäckt och registrering av asbest, finansiering och stöd till bostadsägare och små och medelstora företag, åtgärder i enlighet med direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risken för asbestexponering, jämte säkert bortskaffande av asbest för att asbesten inte ska komma in i materialåtervinningsprocesser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet vidhåller att det behövs långsiktig epidemiologisk övervakning för bedömning av de vidtagna åtgärdernas ändamålsenlighet. Parlamentet framhåller att mesoteliom är en sjukdom vars största riskfaktor är asbest och att antalet diagnostiserade mesoteliom är en relevant indikator för epidemiologisk övervakning. Parlamentet vill därför att det ska bli obligatoriskt att rapportera mesoteliom till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att icke arbetsrelaterad exponering för asbest enligt aktuella studier kan förklara runt 20 procent av fallen av mesoteliom i industrialiserade länder (21). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om den förväntade ökningen av byggnadsarbeten med tanke på renoveringsvågen som kommer att medföra ökad exponering för asbestfibrer på arbetsplatser och i miljön, och understryker behovet av att ersätta asbest med energieffektiva material i samband med renoveringsvågen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar än en gång till att det inrättas offentliga nationella asbestregister. Parlamentet uppmanar kommissionen att, såsom en del av förslaget till ett ramdirektiv, införa miniminormer för offentligt tillgängliga digitala nationella register över asbest och andra farliga ämnen i offentligägda och privatägda byggnader. Parlamentet betonar att register över asbest bör kunna samköras med databaser och sådana register som registren över energieffektivitet och fyllas på via gemensamma verktyg (såsom byggnadsrenoveringspass), varvid förordning (EU) 2016/679 ska följas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska miljöbyrån att forska mera om förekomsten av asbest i floder och deras bifloder och dess effekter på växtlighet och vilda djur, efter modell av den forskning som utförts av Förenta staternas miljövårdsverk (Environmental Protection Agency) (22). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att man i alla medlemsstater bör övervaka och mäta bakgrundskoncentrationerna av asbest i atmosfären, att informationen om detta bör göras tillgänglig och att gränsvärden bör införas för asbestexponering i boendemiljön. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar Världshälsoorganisationens (WHO) rekommendationer från 2017 (23) där det står att asbestfibrer inte behöver tas med i bilaga I till rådets direktiv 98/83/EG (24) och där slutsatsen blir att asbestfibrer i dricksvatten inte inger några farhågor ur hälsosynvinkel. Parlamentet påminner om att italienska forskare i en studie har aktualiserat den viktiga frågan om huruvida intag av vatten som innehåller asbestfibrer ökar risken för magcancer och kolorektal cancer (25). Parlamentet betonar att potentiella asbestrelaterade sjukdomar som möjligen orsakats av intag av vatten som innehåller sådana fibrer från asbeströr skulle kunna ge sig till känna först efter flera årtionden. Parlamentet betonar att, även om den italienska analysen i sig inte är tillräcklig för att man i detta skede ska kunna dra en definitiv slutsats om kopplingen mellan intag av asbest via dricksvatten och uppkomsten av cancersjukdomar i mag-tarmkanalen, bör försiktighetsprincipen tillämpas, med tanke på den osäkerhet som råder, och anser att mer forskning behövs i denna viktiga fråga. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utföra regelbundna kontroller av kvaliteten på det vatten som används för uttag av dricksvatten, och att vidta nödvändiga förebyggande och riskreducerande åtgärder i händelse av att det föreligger risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet oroas över tillståndet för det europeiska dricksvattennätet och förekomsten av asbestcementrör, som i takt med att de försämras släpper ifrån sig asbestfibrer i vattnet. Parlamentet påminner vidare om att asbestcementrör enligt WHOs rekommendationer inte längre bör användas eller godkännas för dricksvatten (26). Parlamentet anser att en övergripande plan för renovering och asbestsanering av det europeiska dricksvattennätet bör upprättas och genomföras inom ramen för den europeiska strategin för utplåning av all asbest och genom den europeiska återhämtningsplanen och medlemsstaternas egna planer. |
| --- | --- |

26.

Uppdatering av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

| 27. | Europaparlamentet påminner om att asbest fortfarande är en av de största utmaningarna på arbetsmiljöområdet och att 125 miljoner människor världen över har exponerats för asbest på arbetsplatsen (27), trots att hälsoriskerna har varit kända i årtionden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att omkring 250 000 människor i hela världen dör varje år till följd av asbestexponering (28). Parlamentet påpekar att dödligheten till följd av sjukdomar som är knutna till exponeringen asbestfibrer till och med har ökat under de senaste åren. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen dels att uppdatera direktiv 2009/148/EG, med hänsyn tagen till nyaste vetenskapliga kunskaper och teknikens senaste utveckling, och därvid även utvärdera olika typer av asbestfibrer och deras skadliga effekter på hälsan, dels att inleda samrådsprocessen för att uppdatera direktivets förteckning över fibrösa silikat, och därvid överväga att ta med riebeckit, winchit, richterit, fluoro-edenit och erionit i förteckningen som redan innehåller aktinolit, antofyllit, tremolit och grunerit. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att direktiv 2009/148/EG gäller alla verksamheter där arbetstagare under sitt arbete är eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material. Parlamentet efterlyser skärpta bestämmelser till skydd för alla arbetstagare på platser där det asbestsaneras, inklusive arbetstagare som kommer till en arbetsplats efter saneringen. Parlamentet efterlyser starkare tonvikt på behovet av att inkludera samtliga riskutsatta yrken, däribland renoverings- och rivningsarbetare, avfallshanterare, gruvarbetare och brandpersonal, i det nationella genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet oroar sig över konstaterandena vid och rekommendationerna från vetenskaplig medicinsk forskning på sista tiden, nämligen att det inte finns något lägsta gränsvärde under vilket halter av asbestfibrer i luften är ofarliga (29). Parlamentet anser här att inga undantag från skyddsåtgärderna i direktiv 2009/148/EG kan motiveras med hänvisning till det yrkeshygieniska gränsvärdet. Parlamentet vill att direktiv 2009/148/EG helt ska återspegla principen om att lämpliga personliga skyddsåtgärder alltid bör vidtas vid verksamheter där arbetstagare under sitt arbete exponeras eller kan komma att exponeras för damm från asbest eller asbesthaltiga material. Parlamentet anser att man vid riskbedömningen bör beakta att icke spröda asbesthaltiga material är farliga. Parlamentet vill att det görs en individuell riskbedömning av det planerade arbetsförloppet så att man kan avgöra vilka skyddsåtgärder som krävs. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet vidhåller att sanering och bortskaffande av asbesthaltiga delar och material under betryggande former måste prioriteras, eftersom reparation, underhåll, inkapsling eller förseglad kapsling bara leder till att saneringen uppskjuts så att riskerna för de boende och för arbetstagarna kvarstår i åratal. Parlamentet vill ha ett förbud mot inkapsling och förseglad kapsling av asbesthaltiga material som det är tekniskt möjligt att sanera. Parlamentet vidhåller att man bör undvika att det här förbudet försätter de minst bemedlade hushållen i en situation där de inte har råd med nödvändig renovering. Parlamentet betonar därför att det behövs lämpliga stödåtgärder. Parlamentet vidhåller betydelsen av att asbesthaltiga strukturer som inte kan avlägsnas på kort sikt (såsom betongväggar i byggnader) utpekas, registreras och övervakas regelbundet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar till synergier med den databas upprättad av Echa för att samla information och öka kunskapen om ämnen som inger betänkligheter i produkter, och i produkter när de blir till avfall. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om arbetarskyddslagstiftningens grundläggande princip, i kontexten hälsa och säkerhet i arbetet, om att den mest moderna tekniken alltid måste användas för att nivån på skyddet ska bli högsta möjliga. Parlamentet vill ha skärpta tekniska minimikrav för att halterna av asbestfibrer i luften ska bli så låga som tekniskt möjligt, bland annat med hjälp av dammskydd och dammbortsugning vid källan, kontinuerlig sedimentering och olika saneringsmetoder. Parlamentet efterlyser minimikrav för tryckskillnaden mellan avspärrade saneringsområden med asbest och deras omgivning, samt friskluftstillförsel och HEPA-filter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att de tekniska minimikraven måste uppdateras så att de innehåller sådana föreskrifter att det går att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. Parlamentet betonar att obligatorisk användning av robotar och annan avancerad teknik bör utredas ytterligare, däribland genom forskning och ett mer systematiskt utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att kontinuerligt utarbeta nya standarder för skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet. Parlamentet noterar att optisk mikroskopi inte är den senaste tillgängliga tekniken för att räkna asbestfibrer i andningsluften och att överföringselektronmikroskop är mer känsliga och gör det möjligt att urskilja och räkna asbestfibrer. Parlamentet uppmanar till att överföringselektronmikroskop eller liknande avancerade metoder för fiberräkning används närhelst så är möjligt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att provtagningen måste vara representativ för arbetstagarens individuella exponering, vilket innebär att prov måste tas i situationer som representativt och realistiskt återger arbetstagarnas exponering för asbestdamm genom upprepad mätning med jämna mellanrum under de olika arbetsmomenten. Parlamentet anser att om provtagningen inte kan bli representativ för den enskilde arbetstagarens personliga exponering, bör alla lämpliga skyddsåtgärder tillämpas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att anmälan bör innefatta allt som ingår i bilaga II, såsom uppgifter om på vilka områden arbetet kommer att utföras, vilken utrustning som kommer att användas för skydd och dekontaminering av arbetstagare samt en plan för bortskaffandet av avfall. Parlamentet anser att nationella behöriga myndigheter bör lagra uppgifterna i minst 40 år. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet vidhåller att arbetsgivarna, särskilt små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, behöver tillräckligt och fokuserat administrativt stöd för att kunna genomföra skyddsåtgärder och uppfylla anmälningskrav, så att det inte uppstår situationer där lagen inte följs. Parlamentet framhåller att man med hjälp av standardiserade processer för verksamheter med asbestmaterial skulle kunna bidra till lägre nivåer av asbestfiberdamm och mindre kostnader för dessa verksamheter, samt göra det lättare att uppfylla anmälningskraven. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att unionens nuvarande miniminorm för yrkeshygieniskt gränsvärde för asbest är 100 000 fibrer per m3 (0,1 fibrer/cm3), och att flertalet medlemsstater tillämpar den aktuella miniminormen. Parlamentet framhåller att vissa medlemsstater av arbetarskyddsskäl tillämpar mycket lägre yrkeshygieniska gränsvärden. Till exempel Nederländerna har ett yrkeshygieniskt gränsvärde på 2 000 fibrer/m3 (0,002 fibrer/cm3). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att ledande medicinska forskare från Internationella arbetsmiljökommissionen kommit fram till att gränsvärdena för exponering inte erbjuder något ordentligt skydd mot cancer och föreslår ett yrkeshygieniskt gränsvärde på 1 000 fibrer/m3 (0,001 fibrer/cm3). Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande om att under 2022 lägga fram ett lagstiftningsförslag om ytterligare minskning av arbetstagares exponering för asbest, och uppmanar kommissionen att prioritera en uppdatering av dessa gränsvärden för exponering, vilka bör fastställas till 0,001 fibrer/cm3 (1 000 fibrer/m3). Därvid gäller det för kommissionen att beakta rekommendationerna från olika berörda parter och först samråda med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Parlamentet betonar att det behövs en lämplig övergångsperiod för att genomföra den nya metodiken och de nya gränsvärdena för exponering. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att arbetsgivare, men också ägare, huvudentreprenörer och upphandlande myndigheter som beställer arbete bör åläggas göra en asbestdiagnos innan några arbeten påbörjas i byggnader, ombord på fartyg och luftfarkoster samt på utrustning eller produkter. Parlamentet kräver att en kvalificerad och certifierad verksamhetsidkare utför en heltäckande undersökning för att upptäcka förekomst av asbesthaltiga material innan arbete påbörjas i fastigheter som byggts före 2005 eller före året för ett likvärdigt nationellt asbestförbud, beroende på vilket som kom tidigare. Parlamentet anser att undersökningarna alltid bör innefatta en diagnos anpassad efter den specifika arbetsplatsen och att antingen förekomsten eller frånvaron av asbest ska anges i en rapport, varvid i förekommande fall typen av asbestfiber ska anges och en detaljerad beskrivning ges av föroreningens karaktär, den exakta platsen för den och en uppskattning av kvantiteterna. Parlamentet anser att kraven i artikel 14 i direktiv 2009/148/EG bör utökas med att bilagan till direktivet byggs ut med krav på minimilängd för utbildningen, som ska bekräftas med en examen och anpassas efter de olika typerna av arbete. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en sammanhängande metodik för riskbedömning för att säkerställa lika villkor i unionen och undvika fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet oroar sig över att medlemsstaterna fortfarande har högst olika krav på utbildningen och certifieringen av den, vilket innebär en stor hälso- och säkerhetsrisk i samband med arbetstagares gränsöverskridande rörlighet. Parlamentet efterlyser en ny bilaga till direktiv 2009/148/EG med obligatoriska minimikrav för utbildning för dem som ska arbeta med asbest, bland annat särskilda krav för arbetstagarna i företag som specialiserat sig på asbestsanering samt för arbetstagare som kan komma i kontakt med asbesthaltiga material i sitt arbete. Parlamentet anser att kraven i artikel 14 i direktiv 2009/148/EG bör utökas med att bilagan till direktivet byggs ut med krav på minimilängd för utbildningen för respektive typ av arbete, lämplig dokumentation av sådan utbildning och uppgifter om med vilka regelbundna mellanrum en enskild arbetstagare måste delta i utbildningen. |
| --- | --- |

42.

Erkännande av och ersättning för asbestrelaterade sjukdomar

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin rekommendation av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (30) till att omfatta senaste medicinvetenskapliga rön om arbetssjukdomar, särskilt när det gäller asbestrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra förfarandena för erkännande lättare genom att tillämpa omvänd bevisbörda, framför allt om de nationella registren över personer som arbetat med asbest upprättats helt nyligen, och att fastställa lämplig ersättning till arbetstagare som lider av asbestrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att fri rörlighet gör asbestrelaterade sjukdomar till en gränsöverskridande utmaning och att den roll som mobila arbetstagare har därför bör beaktas särskilt i detta avseende. Parlamentet erinrar om att arbetssjukdomar, och arbetsrelaterade hälsorisker alltid har en koppling till något visst yrke eller någon viss yrkesverksamhet, arbetsplats eller tidpunkt. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter och på grundval av artikel 153.1 a och b i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag till direktiv om unionens miniminormer för erkännande av och ersättning för arbetssjukdomar, bland dem också asbestrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att medlemsstaterna ska inrätta en nationell instans eller en ombudsperson för att hjälpa offer för arbetssjukdomar, och i synnerhet asbestrelaterade sjukdomar, som har en lång latenstid, med att få dessa sjukdomar erkända. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja grundandet av patientföreningar och fackliga arbetsgrupper för offren för asbestrelaterade sjukdomar och deras anhöriga och håller fast vid att samråd måste bedrivas med dessa föreningar för att det ska gå enklare och lättare att få sjukdomarna erkända. Parlamentet uppmanar till ökade nationella anslag för ersättning till offer för asbestrelaterade sjukdomar, för att säkerställa tillräcklig täckning av de direkta, indirekta och mänskliga sjukdomskostnaderna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att synergismen mellan rökning och asbestexponering avsevärt ökar risken att utveckla lungcancer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda alla arbetstagare som exponeras för asbest ett rökavvänjningsprogram. Parlamentet upprepar att rökning aldrig får vara ett skäl att inte erkänna en arbetstagares asbestrelaterade arbetssjukdom, eller förvägra arbetstagaren ersättning för sjukdomen och medicinsk behandling av den. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser en bättre bedömning av riskerna kopplade till icke-arbetsrelaterad sekundär exponering, särskilt för familjemedlemmar som bor på samma ställe som asbestarbetare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta erkännande av och ersättning till dokumenterade offer för sekundär exponering genom icke-arbetsrelaterad kontakt med asbest, och att använda sig av bästa praxis från sådana medlemsstater som Danmark. Parlamentet upprepar att sekundär exponering också är en jämställdhetsfråga. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att det finns olika typer av icke-arbetsrelaterad asbestexponering som kan få betydande effekter för människors hälsa, till exempel exponering som är sekundär till yrkesexponering (bland annat exponering för asbestdamm som arbetstagare oavsiktligt tagit med sig hem), i hemmet (exempelvis hushållsföremål som innehåller asbest) eller i omgivningen (exempelvis material som finns i industribyggnader och industrianläggningar). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att kvinnor som utsätts för asbestrelaterade risker är särskilt sårbara för vissa typer av asbestexponering . Parlamentet vill att jämställdhetsperspektivet ska erkännas bättre i alla arbetsmiljöfrågor och integreras i medlemsstaternas alla lagstiftningsinstrument och andra instrument, för att inga könsfördomar ska påverka arbetet med att spåra, känna igen och behandla asbestrelaterade sjukdomar eller att bedöma en sjukdom såsom arbetsrelaterad, med de stora konsekvenser detta har för nivån på ersättningen till offren. Parlamentet vill att man vid sjukdomsdiagnostisering ska ta ökad hänsyn till att arbete med städning och rengöring kan vara en riskfaktor. Parlamentet vill att riskerna ska bedömas bättre och exponeringen ska identifieras bättre för personer som arbetar med städning och rengöring, särskilt kvinnor, liksom för personer som utför obetalt hushållsarbete, till exempel rengöring av asbestkontaminerade produkter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Parlamentet betonar att principen om att förorenaren måste betala bör beaktas i så stor utsträckning som möjligt vid fördelningen av kostnaderna för asbestsanering. |
| --- | --- |

51.

Asbestundersökning före energirenoveringsarbeten och försäljning eller uthyrning av en byggnad

| 52. | Europaparlamentet erinrar om att skäl 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 (31) om ändring av direktiv 2010/31/EU innehåller en uppmaning till medlemsstaterna att stödja förbättringar av befintliga byggnaders energiprestanda, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, genom att olagligt avlägsnande av skadliga ämnen förhindras och genom att underlätta efterlevnaden av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av artikel 7 i direktiv 2010/31/EU inom ramen för renoveringsvågen och införa krav på obligatorisk undersökning, registrering och sanering av asbest och andra farliga ämnen innan några renoveringsarbeten kan påbörjas, samtidigt som man beaktar artikel 153.1 a i EUF-fördraget om förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag där det tas hänsyn dels till befintliga nationella föreskrifter, dels till en konsekvensbedömning av de effektivaste modellerna för obligatorisk asbestundersökning av byggnader, som ska gå ut på att en professionell enhet med lämpliga kvalifikationer och tillstånd gör en ytdiagnos av asbestförekomsten innan byggnaderna säljs eller hyrs ut, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om obligatorisk asbestundersökning av byggnader före försäljning eller uthyrning av dem, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet, beroende på vilket som kommit först. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta skyddsåtgärder för hyresgäster om asbest påträffas före energirenoveringsarbeten. Parlamentet framhåller att det inte bör vara hyresgästerna som ska betala undersöknings- och saneringskostnaderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till hyresgästerna får fullständiga upplysningar om asbest i byggnader och att de får ta del av asbestintyget. |
| --- | --- |

55.

Unionen som världsledande mot asbest

| 56. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 12 mars 2021 där det betonas att den nationella kapaciteten för marknadskontroll och tullmyndigheternas roll behöver stärkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kontrollerna och marknadskontrollen och att samarbeta med andra medlemsstaters gräns- och tullmyndigheter för att förebygga att olagliga asbesthaltiga byggnadsmaterial kommer in på den inre marknaden. Parlamentet betonar vikten av stöd till och utveckling av hållbara lösningar för upphuggning av fartyg inom unionen på ett sätt som motsvarar den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, för att inte hälsan hos dem som arbetar med upphuggningen ska ta skada till följd av asbestexponering. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa strikta normer för skyddet av arbetstagare mot asbestexponering vid anläggningar som är belägna i tredjeländer, arbetar med att materialåtervinna fartyg och godkänts av unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en undersökning för kartläggning av omfånget på den olagliga importen av asbesthaltiga produkter och material till unionen och att göra ett utkast till vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att skärpa marknadskontrollen, till exempel att begränsa tillträdet till hamnar, hamnanläggningar och tillfällig lagring i unionen för fartyg som fraktar asbesthaltiga produkter eller material i transittrafik. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att högprioritera dels införandet av krysotil i bilaga III till Rotterdamkonventionen, dels ett världsomfattande förbud mot asbest. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med internationella organisationer för att ta fram instrument som stämplar asbestmarknaden som en handel med gift. Parlamentet uppmanar EU att införliva kampen mot asbest och asbestrelaterade sjukdomar i EU:s externa politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt stöd, däribland ekonomiskt, till globala aktörer som arbetar mot asbest och asbestrelaterade sjukdomar, däribland WHO. Parlamentet fördömer ekonomiska investeringar i globala asbestindustrier. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påminner om att en tredjedel av alla människor i WHO:s Europaregion bor i länder som ännu inte har förbjudit användningen av alla former av asbest (32). Parlamentet påpekar att 16 europeiska länder fortfarande använder asbest, främst som byggmaterial, och fortsätter att producera och exportera asbest. |
| --- | --- |

58.

Finansiella aspekter

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av parlamentets begäran i enlighet med punkterna 17 och 18 i denna resolution och led 3 i bilaga I. |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT L 330, 16.12.2009, s. 28.

(2)  EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(4)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

(5)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 102.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0074.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI (2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(12)  Kommissionens förordning (EU) 2016/1005 av den 22 juni 2016 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller asbestfibrer (krysotil) (EUT L 165, 23.6.2016, s. 4).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan och Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Antagna texter, P9_TA(2020)0371.

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 av den 4 juli 2012 om export och import av farliga kemikalier (omarbetning) (EUT L 201, 27.7.2012, s. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (från webbplatsen nih.gov)

(22)  Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23)  WHO:s regionala kontor för Europa, Samarbetsprojekt om dricksvattenparametrar ”Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations”, 2017.

(24)  Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_ project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27)  WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases 2018.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. ”Global Asbestos Disaster”Int. J. Environ. Res. Public Health 15, no. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  ECHA, ECHA Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace, 1 February 2021.

(30)  Kommissionens rekommendation C(2003) 3297 av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (EUT L 238, 25.9.2003, s. 28).

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 156, 19.6.2018, s. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

BILAGA I TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Ett europeiskt ramdirektiv om nationella strategier för asbestsanering

Europaparlamentet anmodar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med artikel 154 och på grundval av artiklarna 152.2 och 192 i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag till ett ramdirektiv med minimikraven för nationella strategier för asbestsanering, där minst följande ska ingå:

| 1. | En bedömning av vilka mängder och vilka dominerande typer av asbesthaltigt material som ska avlägsnas från byggnader och infrastruktur i en medlemsstat eller region. |
| --- | --- |

1.

En bedömning av vilka mängder och vilka dominerande typer av asbesthaltigt material som ska avlägsnas från byggnader och infrastruktur i en medlemsstat eller region.

| 2. | En tidsgräns för asbestsaneringen, med prioriteringar av vissa byggnader – t.ex. skolor, anläggningar inom hälso- och sjukvård, idrottscentrum eller subventionerat boende – med delmål och regelbundna framstegsutvärderingar minst vart femte år. |
| --- | --- |

2.

En tidsgräns för asbestsaneringen, med prioriteringar av vissa byggnader – t.ex. skolor, anläggningar inom hälso- och sjukvård, idrottscentrum eller subventionerat boende – med delmål och regelbundna framstegsutvärderingar minst vart femte år.

| 3. | En ekonomisk ram, som ska grunda sig på användning av medel ur ESI-fonderna och tjäna till stöd för fastighetsägare och, av omsorg om effektivitet och samverkansvinster, anknyta asbestsanering till andra offentliga strategier och program (såsom energieffektivitet, förbättringar i boendemiljön, subventionerat boende, förebyggande hälsovård). |
| --- | --- |

3.

En ekonomisk ram, som ska grunda sig på användning av medel ur ESI-fonderna och tjäna till stöd för fastighetsägare och, av omsorg om effektivitet och samverkansvinster, anknyta asbestsanering till andra offentliga strategier och program (såsom energieffektivitet, förbättringar i boendemiljön, subventionerat boende, förebyggande hälsovård).

| 4. | Minimikriterier för nationella digitala asbestregister, som bör kartlägga all befintlig asbest i en medlemsstat eller region och innefatta minst följande krav:






  a) | Registret ska vara gratis tillgängligt för allmänheten, också för arbetstagare och företag som arbetar i en byggnad eller infrastruktur, samt för ägare, invånare, brandpersonal och andra räddningstjänster jämte användare, varvid förordning (EU) 2016/679 ska följas. |
| --- | --- | --- |

4.

Minimikriterier för nationella digitala asbestregister, som bör kartlägga all befintlig asbest i en medlemsstat eller region och innefatta minst följande krav:

a)

Registret ska vara gratis tillgängligt för allmänheten, också för arbetstagare och företag som arbetar i en byggnad eller infrastruktur, samt för ägare, invånare, brandpersonal och andra räddningstjänster jämte användare, varvid förordning (EU) 2016/679 ska följas.

| b) | Där ska finnas uppgift om vilket år byggnaden eller infrastrukturen uppförts (före eller efter det nationella asbestförbudet). |
| --- | --- |

b)

Där ska finnas uppgift om vilket år byggnaden eller infrastrukturen uppförts (före eller efter det nationella asbestförbudet).

| c) | Där ska finnas uppgifter om vad slags byggnad eller infrastruktur som asbesten befinner sig i (bostadshus, offentlig byggnad eller affärsfastighet). |
| --- | --- |

c)

Där ska finnas uppgifter om vad slags byggnad eller infrastruktur som asbesten befinner sig i (bostadshus, offentlig byggnad eller affärsfastighet).

| d) | Där ska anges exakt var de skadliga ämnena befinner sig och vilka delar av byggnaden som har undersökts efter asbest. |
| --- | --- |

d)

Där ska anges exakt var de skadliga ämnena befinner sig och vilka delar av byggnaden som har undersökts efter asbest.

| e) | Där ska anges var någonstans arbetena kommer att utföras eller har utförts (inomhus/utomhus) och vilka delar av byggnaden (golv, väggar, innertak, yttertak) eller infrastrukturen som kommer att beröras av dem. |
| --- | --- |

e)

Där ska anges var någonstans arbetena kommer att utföras eller har utförts (inomhus/utomhus) och vilka delar av byggnaden (golv, väggar, innertak, yttertak) eller infrastrukturen som kommer att beröras av dem.

| f) | Där ska anges vilka typer av material det är frågan om (asbestcement, isolering, fogmassa etc.) och ges en uppskattning av materialens respektive andelar. |
| --- | --- |

f)

Där ska anges vilka typer av material det är frågan om (asbestcement, isolering, fogmassa etc.) och ges en uppskattning av materialens respektive andelar.

| g) | Där ska anges vilka slags arbeten som måste utföras och vilka arbetsmetoder som kan innebära störning av asbesthaltigt material (borrning, skärning etc.) samt hur länge arbetena förväntas pågå. |
| --- | --- |

g)

Där ska anges vilka slags arbeten som måste utföras och vilka arbetsmetoder som kan innebära störning av asbesthaltigt material (borrning, skärning etc.) samt hur länge arbetena förväntas pågå.

| h) | Där ska anges en tidsgräns för saneringen och en plan för handhavandet av den. |
| --- | --- |

h)

Där ska anges en tidsgräns för saneringen och en plan för handhavandet av den.

| 5. | En länk till alla tillämpliga nationella arbetsmiljöbestämmelser, i enlighet med direktiv 2009/148/EG. |
| --- | --- |

5.

En länk till alla tillämpliga nationella arbetsmiljöbestämmelser, i enlighet med direktiv 2009/148/EG.

| 6. | En plan för säkert, övervakat och dokumenterat bortskaffande av asbesthaltigt avfall, där det säkerställs tillgång till lämpliga avfallsanläggningar, i enlighet med nationell praxis. I planen bör ingå en lösning dels för fullständigt åtskiljande av avfallscykler, i enlighet med principen om att inga asbestföroreningar får komma in i avfallscyklerna och göra det omöjligt att återanvända byggmaterial, dels för säkerställande av maximalt arbetarskydd inom den cirkulära ekonomin och miljösäker uppbevaring av asbestavfall i enlighet med bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

6.

En plan för säkert, övervakat och dokumenterat bortskaffande av asbesthaltigt avfall, där det säkerställs tillgång till lämpliga avfallsanläggningar, i enlighet med nationell praxis. I planen bör ingå en lösning dels för fullständigt åtskiljande av avfallscykler, i enlighet med principen om att inga asbestföroreningar får komma in i avfallscyklerna och göra det omöjligt att återanvända byggmaterial, dels för säkerställande av maximalt arbetarskydd inom den cirkulära ekonomin och miljösäker uppbevaring av asbestavfall i enlighet med bästa tillgängliga teknik.

| 7. | En strategi för övervakning och verkställande av de åtgärder som föreskrivs i ramdirektivet, också i form av informationskampanjer, stödåtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom små och medelstora företag, inspektioner och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för den händelse att gällande bestämmelser inte följs. |
| --- | --- |

7.

En strategi för övervakning och verkställande av de åtgärder som föreskrivs i ramdirektivet, också i form av informationskampanjer, stödåtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom små och medelstora företag, inspektioner och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för den händelse att gällande bestämmelser inte följs.

| 8. | Införlivandet, genomförandet och övervakningen av direktiv 2009/148/EG ska ske under nära medverkan av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter, såsom föreningar för asbestoffer och nationella institutioner som utför förebyggande arbete inom området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

8.

Införlivandet, genomförandet och övervakningen av direktiv 2009/148/EG ska ske under nära medverkan av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter, såsom föreningar för asbestoffer och nationella institutioner som utför förebyggande arbete inom området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

---

BILAGA II TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Uppdatering av direktiv 2009/148/EG

Europaparlamentet anmodar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med artikel 154 och på grundval av artikel 153.2 b i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet, på basis av följande rekommendationer:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande (1):

  ”1.   Detta direktiv ska tillämpas på
  alla
  verksamheter i vilka arbetstagarna i arbetet är eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande (1):

”1.   Detta direktiv ska tillämpas på
  alla
  verksamheter i vilka arbetstagarna i arbetet är eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material.”

| b) | Punkt 3 ska utgå (2). |
| --- | --- |

b)

b)

Punkt 3 ska utgå (2).

Punkt 3 ska utgå

2

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande (3):

  ”4.   Medlemsstaterna ska efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning och praxis utarbeta praktiska riktlinjer för att fastställa vad som är sporadisk exponering av låg intensitet.
  De ska också utarbeta svarsåtgärder specifikt för varje sektor för att skydda arbetstagare från exponering för asbestdamm, däribland vid verksamheter inom renoverings- och rivningssektorn, avfallshantering, gruvdrift och brandbekämpning.
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande (3):

Punkt 4 ska ersättas med följande

3

”4.   Medlemsstaterna ska efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning och praxis utarbeta praktiska riktlinjer för att fastställa vad som är sporadisk exponering av låg intensitet.
  De ska också utarbeta svarsåtgärder specifikt för varje sektor för att skydda arbetstagare från exponering för asbestdamm, däribland vid verksamheter inom renoverings- och rivningssektorn, avfallshantering, gruvdrift och brandbekämpning.
  ”

| 2. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande (4):

  ”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [
  ...] ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande (4):

Punkt 1 ska ersättas med följande

4

”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [
  ...] ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande (5):

  ”3.   Den anmälan som avses i punkt 2 ska göras av arbetsgivaren till behörig myndighet i medlemsstaten, innan arbetet påbörjas, i överensstämmelse med bestämmelser i nationella lagar och andra författningar.
  Denna anmälan ska minst innefatta en kort beskrivning av






  a) | arbetsplatsens läge
  och de specifika områden där arbetet kommer att utföras
  , |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande (5):

Punkt 3 ska ersättas med följande

5

”3.   Den anmälan som avses i punkt 2 ska göras av arbetsgivaren till behörig myndighet i medlemsstaten, innan arbetet påbörjas, i överensstämmelse med bestämmelser i nationella lagar och andra författningar.

Denna anmälan ska minst innefatta en kort beskrivning av

a)

arbetsplatsens läge
  och de specifika områden där arbetet kommer att utföras
  ,

| b) | typer och kvantiteter av asbest som används eller hanteras, |
| --- | --- |

b)

typer och kvantiteter av asbest som används eller hanteras,

| c) | verksamheter och tillverkningsprocesser, |
| --- | --- |

c)

verksamheter och tillverkningsprocesser,

| d) | antal berörda arbetstagare
  , förteckningen över vilka arbetstagare som sannolikt kommer att arbeta på platsen, de enskilda intygen över deras färdigheter och vilken utbildning de fått samt tidpunkterna för deras obligatoriska läkarbesök
  , |
| --- | --- |

d)

antal berörda arbetstagare
  , förteckningen över vilka arbetstagare som sannolikt kommer att arbeta på platsen, de enskilda intygen över deras färdigheter och vilken utbildning de fått samt tidpunkterna för deras obligatoriska läkarbesök
  ,

| e) | datum när arbetet ska påbörjas, hur länge det kommer att pågå
  och planerade arbetstider
  , |
| --- | --- |

e)

datum när arbetet ska påbörjas, hur länge det kommer att pågå
  och planerade arbetstider
  ,

| f) | åtgärder som vidtagits för att begränsa arbetstagarnas exponering för asbest, |
| --- | --- |

f)

åtgärder som vidtagits för att begränsa arbetstagarnas exponering för asbest,

| g) | egenskaperna hos den utrustning som används för skydd och dekontaminering av arbetstagare, |
| --- | --- |

g)

egenskaperna hos den utrustning som används för skydd och dekontaminering av arbetstagare,

| h) | egenskaperna hos den utrustning som används för bortskaffande av avfall, |
| --- | --- |

h)

egenskaperna hos den utrustning som används för bortskaffande av avfall,

| i) | förfarandena för dekontaminering av arbetstagare och utrustning, med uppgifter om tidslängd och arbetstimmar, |
| --- | --- |

i)

förfarandena för dekontaminering av arbetstagare och utrustning, med uppgifter om tidslängd och arbetstimmar,

| j) | en provisorisk aeraulisk balansräkning för arbete som utförts på avspärrade områden, |
| --- | --- |

j)

en provisorisk aeraulisk balansräkning för arbete som utförts på avspärrade områden,

| k) | en plan för säkert och hållbart avfallsbortskaffande, som också ska handla om vart någonstans asbesthaltigt avfall ska föras.



  Anmälningar ska bevaras av medlemsstatens ansvariga myndighet under minst 40 år, i enlighet med nationella lagar och praxis.
  ” |
| --- | --- |

k)

en plan för säkert och hållbart avfallsbortskaffande, som också ska handla om vart någonstans asbesthaltigt avfall ska föras.

| 3. | Artikel 5 ska ersättas med följande (6):

  ”Artikel 5


  [...]


  Utan att det påverkar tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om saluföring och användning av asbest, ska sådan verksamhet som exponerar arbetstagare för asbestfibrer vid utvinning av asbest, framställning och bearbetning av asbestprodukter eller framställning och bearbetning av produkter som innehåller asbest som har tillförts avsiktligt vara förbjuden, med undantag för behandling och deponi av produkter som härrör från rivningsarbete och asbestsanering.


  Asbesthaltiga delar och material som redan används ska avlägsnas och bortskaffas under betryggande former och får inte repareras, underhållas, förseglas eller täckas över. Asbesthaltiga material som inte kan avlägsnas på kort sikt ska identifieras, registreras och övervakas regelbundet.
  ” |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 5 ska ersättas med följande (6):

Artikel 5 ska ersättas med följande

6

”Artikel 5

[...]

Utan att det påverkar tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om saluföring och användning av asbest, ska sådan verksamhet som exponerar arbetstagare för asbestfibrer vid utvinning av asbest, framställning och bearbetning av asbestprodukter eller framställning och bearbetning av produkter som innehåller asbest som har tillförts avsiktligt vara förbjuden, med undantag för behandling och deponi av produkter som härrör från rivningsarbete och asbestsanering.

Asbesthaltiga delar och material som redan används ska avlägsnas och bortskaffas under betryggande former och får inte repareras, underhållas, förseglas eller täckas över. Asbesthaltiga material som inte kan avlägsnas på kort sikt ska identifieras, registreras och övervakas regelbundet.
  ”

| 4. | I artikel 6 ska led b ersättas med följande (7):






  ”b) | Arbetsprocesserna ska vara utformade så att de inte ger upphov till asbestdamm eller, om detta visar sig omöjligt, så att spridning av asbestdamm i luften undviks
  , varvid åtminstone följande åtgärder ska vidtas:










  i) | Dammskydd. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

I artikel 6 ska led b ersättas med följande (7):

I artikel 6 ska led b ersättas med följande

7

”b)

Arbetsprocesserna ska vara utformade så att de inte ger upphov till asbestdamm eller, om detta visar sig omöjligt, så att spridning av asbestdamm i luften undviks
  , varvid åtminstone följande åtgärder ska vidtas:

, varvid åtminstone följande åtgärder ska vidtas:

i)

i)

Dammskydd.

Dammskydd.

| ii) | Dammbortsugning vid källan. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Dammbortsugning vid källan.

Dammbortsugning vid källan.

| iii) | Kontinuerlig sedimentering av luftburna fibrer. |
| --- | --- |

iii)

iii)

Kontinuerlig sedimentering av luftburna fibrer.

Kontinuerlig sedimentering av luftburna fibrer.

| iv) | Lämplig dekontaminering. |
| --- | --- |

iv)

iv)

Lämplig dekontaminering.

Lämplig dekontaminering.

| v) | En tryckskillnad på minst minus 10. |
| --- | --- |

v)

v)

En tryckskillnad på minst minus 10.

En tryckskillnad på minst minus 10.

| vi) | Friskluftstillförsel från en plats längre borta. |
| --- | --- |

vi)

vi)

Friskluftstillförsel från en plats längre borta.

Friskluftstillförsel från en plats längre borta.

| vii) | Kontroll av prestandan hos negativa tryckenheter och bärbara dammutsugningsenheter i lokala avluftningssystem efter byte av HEPA-filter och innan asbestsanering inleds eller minst en gång om året, genom mätning av filtrens borttagningseffektivitet med hjälp av en direktavläsande partikelräknare.” |
| --- | --- |

vii)

vii)

Kontroll av prestandan hos negativa tryckenheter och bärbara dammutsugningsenheter i lokala avluftningssystem efter byte av HEPA-filter och innan asbestsanering inleds eller minst en gång om året, genom mätning av filtrens borttagningseffektivitet med hjälp av en direktavläsande partikelräknare.”

Kontroll av prestandan hos negativa tryckenheter och bärbara dammutsugningsenheter i lokala avluftningssystem efter byte av HEPA-filter och innan asbestsanering inleds eller minst en gång om året, genom mätning av filtrens borttagningseffektivitet med hjälp av en direktavläsande partikelräknare.”

| 5. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande (8):

  ”1.   Beroende på resultaten av den första riskbedömningen, och för att säkerställa att bestämmelsen om gränsvärde i artikel 8 följs, ska halten av asbestfibrer i luften på arbetsplatsen mätas regelbundet
  med hjälp av mätningar under de olika arbetsmomenten och med jämna mellanrum under arbetsprocessen
  .” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande (8):

Punkt 1 ska ersättas med följande

8

”1.   Beroende på resultaten av den första riskbedömningen, och för att säkerställa att bestämmelsen om gränsvärde i artikel 8 följs, ska halten av asbestfibrer i luften på arbetsplatsen mätas regelbundet
  med hjälp av mätningar under de olika arbetsmomenten och med jämna mellanrum under arbetsprocessen
  .”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande (9):

  ”2.   Provtagningen ska vara representativ för arbetstagarens
  faktiska
  individuella exponering för damm från asbest eller asbesthaltiga material.” |
| --- | --- |

b)

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande (9):

Punkt 2 ska ersättas med följande

9

”2.   Provtagningen ska vara representativ för arbetstagarens
  faktiska
  individuella exponering för damm från asbest eller asbesthaltiga material.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande (10):

  ”5.   Varaktigheten på provtagningen ska vara sådan att en representativ exponering kan fastställas för
  alla arbetsmoment under alla deras olika faser som genomförts under arbetsprocessen
  .” |
| --- | --- |

c)

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande (10):

Punkt 5 ska ersättas med följande

10

”5.   Varaktigheten på provtagningen ska vara sådan att en representativ exponering kan fastställas för
  alla arbetsmoment under alla deras olika faser som genomförts under arbetsprocessen
  .”

| d) | I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande (11):

  ”6.   Fiberräkning ska där så är möjligt utföras med hjälp av
  analys med överföringselektronmikroskop
  eller annan metod som ger likvärdiga resultat.” |
| --- | --- |

d)

d)

I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande (11):

I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande

11

”6.   Fiberräkning ska där så är möjligt utföras med hjälp av
  analys med överföringselektronmikroskop
  eller annan metod som ger likvärdiga resultat.”

| 6. | Artikel 8 ska ersättas med följande (12):

  ”Artikel 8
  ”Arbetsgivarna ska
  säkerställa
  att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider
  0,001
  fibrer per cm3, (1 000 fibrer per m3)
  under samtliga moment av arbetsprocessen
  .” |
| --- | --- |

6.

6.

Artikel 8 ska ersättas med följande (12):

Artikel 8 ska ersättas med följande

12

”Artikel 8

”Arbetsgivarna ska
  säkerställa
  att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider
  0,001
  fibrer per cm3, (1 000 fibrer per m3)
  under samtliga moment av arbetsprocessen
  .”

| 7. | Artikel 10.1 ska ersättas med följande (13):

  ”1.   Om det gränsvärde som fastställs i artikel 8 överskrids
  eller det finns anledning att tro att asbesthaltiga material, som inte identifierats innan arbetet inleddes, har rubbats så att de bildar damm, ska arbetet omedelbart inställas.
  Anledningen till detta
  ska
  klarläggas och lämpliga åtgärder för att lösa problemet ska vidtas så snart som möjligt.
  Arbetet får inte fortsätta på det berörda området så länge lämpliga åtgärder inte har vidtagits för att skydda de berörda arbetstagarna.” |
| --- | --- |

7.

7.

Artikel 10.1 ska ersättas med följande (13):

Artikel 10.1 ska ersättas med följande

13

”1.   Om det gränsvärde som fastställs i artikel 8 överskrids
  eller det finns anledning att tro att asbesthaltiga material, som inte identifierats innan arbetet inleddes, har rubbats så att de bildar damm, ska arbetet omedelbart inställas.
  Anledningen till detta
  ska
  klarläggas och lämpliga åtgärder för att lösa problemet ska vidtas så snart som möjligt.

Arbetet får inte fortsätta på det berörda området så länge lämpliga åtgärder inte har vidtagits för att skydda de berörda arbetstagarna.”

| 8. | Artikel 11 ska ersättas med följande (14):

  ”Artikel 11
  Innan rivnings- eller underhållsarbete
  eller renovering av fastigheter uppförda före 2005 eller före året för motsvarande nationella asbestförbud
  påbörjas, ska
  fastigheten undersökas så att allt asbesthaltigt material kan identifieras i enlighet med kraven i del 6 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och bilaga I till förordning (EU) nr 305/2011
  .
  Undersökningen ska göras av en yrkeskunnig och certifierad verksamhetsidkare eller myndighet, under hänsynstagande dels till artiklarna 14 och 15 i detta direktiv, dels till nationell bygglagstiftning.




  Medlemsstaterna ska i enlighet med sina nationella byggföreskrifter i detalj reglera kartläggnings- och undersökningsarbetet för upptäckt av asbest. När det inte går att garantera fullständig frånvaro
  av asbest
  ska arbeten utföras enligt de förfaranden som
  ska följas
  när asbest förekommer
  .” |
| --- | --- |

8.

8.

Artikel 11 ska ersättas med följande (14):

Artikel 11 ska ersättas med följande

14

”Artikel 11

Innan rivnings- eller underhållsarbete
  eller renovering av fastigheter uppförda före 2005 eller före året för motsvarande nationella asbestförbud
  påbörjas, ska
  fastigheten undersökas så att allt asbesthaltigt material kan identifieras i enlighet med kraven i del 6 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och bilaga I till förordning (EU) nr 305/2011
  .
  Undersökningen ska göras av en yrkeskunnig och certifierad verksamhetsidkare eller myndighet, under hänsynstagande dels till artiklarna 14 och 15 i detta direktiv, dels till nationell bygglagstiftning.

Medlemsstaterna ska i enlighet med sina nationella byggföreskrifter i detalj reglera kartläggnings- och undersökningsarbetet för upptäckt av asbest. När det inte går att garantera fullständig frånvaro
  av asbest
  ska arbeten utföras enligt de förfaranden som
  ska följas
  när asbest förekommer
  .”

| 9. | I artikel 12 ska första stycket ersättas med följande (15):
  ”När det gäller viss verksamhet, såsom rivningsarbete
  eller
  asbestsanering, [...] där det går att förutsäga att det fastställda gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas trots
  samtliga möjliga
  tekniska förebyggande åtgärder för att begränsa halterna av asbest i luften, ska arbetsgivaren vidta särskilt följande åtgärder för att säkerställa skydd av arbetstagarna medan de är sysselsatta i sådan verksamhet:






  a) | Arbetstagarna ska förses med lämpligt andningsskydd och annan personlig skyddsutrustning, som de ska bära. |
| --- | --- | --- |

9.

9.

I artikel 12 ska första stycket ersättas med följande (15):

I artikel 12 ska första stycket ersättas med följande

15

”När det gäller viss verksamhet, såsom rivningsarbete
  eller
  asbestsanering, [...] där det går att förutsäga att det fastställda gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas trots
  samtliga möjliga
  tekniska förebyggande åtgärder för att begränsa halterna av asbest i luften, ska arbetsgivaren vidta särskilt följande åtgärder för att säkerställa skydd av arbetstagarna medan de är sysselsatta i sådan verksamhet:

eller

samtliga möjliga

a)

Arbetstagarna ska förses med lämpligt andningsskydd och annan personlig skyddsutrustning, som de ska bära.

| b) | Varningsskyltar ska sättas upp, av vilka det framgår att det kan förutsägas att gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas. |
| --- | --- |

b)

Varningsskyltar ska sättas upp, av vilka det framgår att det kan förutsägas att gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas.

| c) | Spridning av damm från asbest eller asbesthaltiga material utanför lokalerna/platsen där arbetet utförs ska förhindras
  och luft från asbestsaneringsplatser får inte ledas in i avspärrade områden
  .
  samt |
| --- | --- |

c)

Spridning av damm från asbest eller asbesthaltiga material utanför lokalerna/platsen där arbetet utförs ska förhindras
  och luft från asbestsaneringsplatser får inte ledas in i avspärrade områden
  .
  samt

och luft från asbestsaneringsplatser får inte ledas in i avspärrade områden

samt

| ca) | En mätning av koncentrationen av asbestfibrer i luften ska utföras efter att de verksamheter som avses i denna punkt har slutförts, för att säkerställa att arbetstagare tryggt kan återvända till arbetsplatsen.
  ” |
| --- | --- |

ca)

ca)

En mätning av koncentrationen av asbestfibrer i luften ska utföras efter att de verksamheter som avses i denna punkt har slutförts, för att säkerställa att arbetstagare tryggt kan återvända till arbetsplatsen.
  ”

En mätning av koncentrationen av asbestfibrer i luften ska utföras efter att de verksamheter som avses i denna punkt har slutförts, för att säkerställa att arbetstagare tryggt kan återvända till arbetsplatsen.

| 10. | Artikel 13.1 ska ersättas med följande (16):

  ”1.   En arbetsplan ska upprättas innan man påbörjar
  något som helst
  arbete s
  om berör
  asbest.” |
| --- | --- |

10.

10.

Artikel 13.1 ska ersättas med följande (16):

Artikel 13.1 ska ersättas med följande

16

”1.   En arbetsplan ska upprättas innan man påbörjar
  något som helst
  arbete s
  om berör
  asbest.”

| 11. | I artikel 14 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande (17):

  ”2.   Utbildningens innehåll bör vara lättförståeligt för arbetstagarna. Det bör ge dem möjlighet att förvärva de kunskaper och kvalifikationer som behövs i fråga om förebyggande åtgärder och skydd,
  såsom det förutsätts i gällande lagar och andra författningar i den medlemsstat där arbetet utförs,




  3.   
  Obligatoriska minimikrav på utbildningens innehåll och längd samt utbildningsintervall och dokumentering av utbildningen återfinns i bilaga 1a.” |
| --- | --- |

11.

11.

I artikel 14 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande (17):

I artikel 14 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande

17

”2.   Utbildningens innehåll bör vara lättförståeligt för arbetstagarna. Det bör ge dem möjlighet att förvärva de kunskaper och kvalifikationer som behövs i fråga om förebyggande åtgärder och skydd,
  såsom det förutsätts i gällande lagar och andra författningar i den medlemsstat där arbetet utförs,

3.   
  Obligatoriska minimikrav på utbildningens innehåll och längd samt utbildningsintervall och dokumentering av utbildningen återfinns i bilaga 1a.”

| 12. | Artikel 15 ska ersättas med följande (18):

  ”Artikel 15



  1.
     
  Företag som avser att utföra rivnings- eller asbestsaneringsarbeten ska åläggas att från den behöriga myndigheten innan arbetet påbörjas utverka ett förnybart tillstånd. De behöriga myndigheterna får utfärda sådana tillstånd till sökande företag som styrker dels sin förmåga att använda lämplig teknisk utrustning av modernaste slag för utsläppsfria eller, om detta inte är tekniskt möjligt, utsläppssnåla arbetsförfaranden som följer kraven i artikel 6, dels att deras enskilda arbetstagare innehar utbildningsbevis i enlighet med artikel 14 och bilaga 1a.






  2.
     
  De behöriga myndigheterna får utfärda tillstånd till företag endast om de fullständigt litar på att företaget och dess förvaltning sköts seriöst. Tillstånden ska kunna förnyas vart femte år
  i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis.




  3.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta offentliga register över de företag som i enlighet med punkt 1 bemyndigats att utföra asbestsanering
  .” |
| --- | --- |

12.

12.

Artikel 15 ska ersättas med följande (18):

Artikel 15 ska ersättas med följande

18

”Artikel 15

1.
     
  Företag som avser att utföra rivnings- eller asbestsaneringsarbeten ska åläggas att från den behöriga myndigheten innan arbetet påbörjas utverka ett förnybart tillstånd. De behöriga myndigheterna får utfärda sådana tillstånd till sökande företag som styrker dels sin förmåga att använda lämplig teknisk utrustning av modernaste slag för utsläppsfria eller, om detta inte är tekniskt möjligt, utsläppssnåla arbetsförfaranden som följer kraven i artikel 6, dels att deras enskilda arbetstagare innehar utbildningsbevis i enlighet med artikel 14 och bilaga 1a.

2.
     
  De behöriga myndigheterna får utfärda tillstånd till företag endast om de fullständigt litar på att företaget och dess förvaltning sköts seriöst. Tillstånden ska kunna förnyas vart femte år
  i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis.

3.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta offentliga register över de företag som i enlighet med punkt 1 bemyndigats att utföra asbestsanering
  .”

| 13. | Artikel 16.1 ska ersättas med följande (19):

  ”1.   Vid alla typer av verksamhet som avses i artikel 3.1[...], ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:






  a) | De platser där ovanstående verksamhet ska äga rum






  i) | ska vara klart avgränsade och försedda med varningsskyltar, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Artikel 16.1 ska ersättas med följande (19):

Artikel 16.1 ska ersättas med följande

19

”1.   Vid alla typer av verksamhet som avses i artikel 3.1[...], ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:

a)

De platser där ovanstående verksamhet ska äga rum

i)

ska vara klart avgränsade och försedda med varningsskyltar,

| ii) | ska inte vara tillgängliga för andra arbetstagare än de som i sitt arbete ska gå in där, |
| --- | --- |

ii)

ska inte vara tillgängliga för andra arbetstagare än de som i sitt arbete ska gå in där,

| iii) | ska omfattas av rökförbud. |
| --- | --- |

iii)

ska omfattas av rökförbud.

| b) | Områden ska finnas tillgängliga där arbetstagarna kan äta och dricka utan att riskera förorening från asbestdamm. |
| --- | --- |

b)

Områden ska finnas tillgängliga där arbetstagarna kan äta och dricka utan att riskera förorening från asbestdamm.

| c) | Arbetstagarna ska förses med lämpliga arbets- eller skyddskläder, liksom
  skyddsutrustning och i synnerhet andningsutrustning som ska genomgå en obligatorisk kontroll där det kontrolleras att den passar sin användare. Alla
  arbets- eller skyddskläder ska bli kvar på företaget. De kan dock tvättas på inrättningar utanför företaget, vilka har utrustning för sådant arbete, om inte tvätten görs inom företaget. I så fall ska kläderna transporteras i slutna behållare. |
| --- | --- |

c)

Arbetstagarna ska förses med lämpliga arbets- eller skyddskläder, liksom
  skyddsutrustning och i synnerhet andningsutrustning som ska genomgå en obligatorisk kontroll där det kontrolleras att den passar sin användare. Alla
  arbets- eller skyddskläder ska bli kvar på företaget. De kan dock tvättas på inrättningar utanför företaget, vilka har utrustning för sådant arbete, om inte tvätten görs inom företaget. I så fall ska kläderna transporteras i slutna behållare.

| ca) | Regelbundna obligatoriska raster med tillräcklig återhämtningstid föreskrivs för arbetstagare som är iförda andningsutrustning. |
| --- | --- |

ca)

Regelbundna obligatoriska raster med tillräcklig återhämtningstid föreskrivs för arbetstagare som är iförda andningsutrustning.

| d) | Separata förvaringsplatser ska finnas för arbets- eller skyddskläder och för gångkläder. |
| --- | --- |

d)

Separata förvaringsplatser ska finnas för arbets- eller skyddskläder och för gångkläder.

| e) | Arbetstagarna ska
  genomgå ett obligatoriskt dekontamineringsförfarande
  . |
| --- | --- |

e)

Arbetstagarna ska
  genomgå ett obligatoriskt dekontamineringsförfarande
  .

| f) | Skyddsutrustningen ska placeras på en bestämd plats och den ska kontrolleras och rengöras efter varje användning. Man ska vidta lämpliga åtgärder för att reparera eller ersätta defekt utrustning innan man använder den igen.” |
| --- | --- |

f)

Skyddsutrustningen ska placeras på en bestämd plats och den ska kontrolleras och rengöras efter varje användning. Man ska vidta lämpliga åtgärder för att reparera eller ersätta defekt utrustning innan man använder den igen.”

| 14. | I artikel 17.2 ska den inledande delen ersättas med följande (20):

  ”2.   ”Utöver de åtgärder som avses i punkt 1[...], ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:” |
| --- | --- |

14.

14.

I artikel 17.2 ska den inledande delen ersättas med följande (20):

I artikel 17.2 ska den inledande delen ersättas med följande

20

”2.   ”Utöver de åtgärder som avses i punkt 1[...], ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:”

| 15. | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande (21):

  ”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [
  ...] ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.” |
| --- | --- | --- |

15.

15.

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande (21):

Punkt 1 ska ersättas med följande

21

”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [
  ...] ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande (22):

  ”2.   En bedömning av hälsotillståndet för varje arbetstagare ska finnas tillgänglig innan arbetstagaren exponeras för damm från asbest eller asbesthaltiga material på arbetsplatsen.
  Den bedömningen ska omfatta en särskild undersökning av bröstet. I bilaga I finns praktisk vägledning som medlemsstaterna kan använda beträffande den kliniska undersökningen av arbetstagarna.
  Denna vägledning ska anpassas till de tekniska framstegen i överensstämmelse med det förfarande som avses i artikel 17 i direktiv 89/391/EEG.


  [...]
  Bedömningen ska upprepas åtminstone vart tredje år så länge exponeringen fortsätter.
  En individuell hälsojournal ska upprättas
  och bevaras i minst 40 år
  i överensstämmelse med nationella bestämmelser och/eller praxis för varje arbetstagare som avses i första stycket.” |
| --- | --- |

b)

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande (22):

Punkt 2 ska ersättas med följande

22

”2.   En bedömning av hälsotillståndet för varje arbetstagare ska finnas tillgänglig innan arbetstagaren exponeras för damm från asbest eller asbesthaltiga material på arbetsplatsen.

Den bedömningen ska omfatta en särskild undersökning av bröstet. I bilaga I finns praktisk vägledning som medlemsstaterna kan använda beträffande den kliniska undersökningen av arbetstagarna.
  Denna vägledning ska anpassas till de tekniska framstegen i överensstämmelse med det förfarande som avses i artikel 17 i direktiv 89/391/EEG.

[...]

Bedömningen ska upprepas åtminstone vart tredje år så länge exponeringen fortsätter.

En individuell hälsojournal ska upprättas
  och bevaras i minst 40 år
  i överensstämmelse med nationella bestämmelser och/eller praxis för varje arbetstagare som avses i första stycket.”

| 16. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 18c




  Senast ... [fem år efter dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande] och därefter vart femte år ska kommissionen, efter samråd med arbetsmarknadens parter, gå igenom det tekniska och vetenskapliga läget för tekniken för identifiering av, mätning av eller varning för asbest och utfärda riktlinjer för när sådan teknik ska användas för att skydda arbetstagare från exponering för asbest.” |
| --- | --- |

16.

16.

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18c

Senast ... [fem år efter dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande] och därefter vart femte år ska kommissionen, efter samråd med arbetsmarknadens parter, gå igenom det tekniska och vetenskapliga läget för tekniken för identifiering av, mätning av eller varning för asbest och utfärda riktlinjer för när sådan teknik ska användas för att skydda arbetstagare från exponering för asbest.”

| 17. | I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande (23):

  ”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [...]
  ska de åtgärder som avses i punkterna 2, 3 och 4 vidtas.” |
| --- | --- |

17.

17.

I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande (23):

I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande

23

”1.   Med förbehåll för artikel
  3 [...]
  ska de åtgärder som avses i punkterna 2, 3 och 4 vidtas.”

| 18. | Artikel 21 ska ersättas med följande (24):

  ”Artikel 21



  1.
     Medlemsstaterna ska föra ett register över
  alla erkända
  fall av
  asbestrelaterade arbetssjukdomar
  .
  En vägledande förteckning över sjukdomar som, enligt vad man vet i dag, kan orsakas av asbestexponering anges i bilaga 1b.






  2.
     
  Begreppet ’erkända fall’ i punkt 1 ska inte omfatta endast fall för vilka ersättning beviljats utan avse samtliga fall av medicinskt diagnostiserade asbestrelaterade sjukdomar.” |
| --- | --- |

18.

18.

Artikel 21 ska ersättas med följande (24):

Artikel 21 ska ersättas med följande

24

”Artikel 21

1.
     Medlemsstaterna ska föra ett register över
  alla erkända
  fall av
  asbestrelaterade arbetssjukdomar
  .
  En vägledande förteckning över sjukdomar som, enligt vad man vet i dag, kan orsakas av asbestexponering anges i bilaga 1b.

2.
     
  Begreppet ’erkända fall’ i punkt 1 ska inte omfatta endast fall för vilka ersättning beviljats utan avse samtliga fall av medicinskt diagnostiserade asbestrelaterade sjukdomar.”

| 19. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 21a




  I händelse av brand ska all befintlig information om förekomsten av asbest och var den finns delges brandpersonalen.” |
| --- | --- |

19.

19.

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 21a

I händelse av brand ska all befintlig information om förekomsten av asbest och var den finns delges brandpersonalen.”

| 20. | Följande bilagor ska införas:



  ”
  Bilaga 1a




  OBLIGATORISKA MINIMIKRAV FÖR UTBILDNING




  Samtliga arbetstagare som är eller sannolikt kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material ska genomgå obligatorisk utbildning som uppfyller åtminstone följande minimikrav:










  1. | Utbildningen ska ges när anställningsförhållandet inleds och med högst fyra års intervall mellan utbildningstillfällena. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Följande bilagor ska införas:

Följande bilagor ska införas:

”
  Bilaga 1a

OBLIGATORISKA MINIMIKRAV FÖR UTBILDNING

Samtliga arbetstagare som är eller sannolikt kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material ska genomgå obligatorisk utbildning som uppfyller åtminstone följande minimikrav:

1.

Utbildningen ska ges när anställningsförhållandet inleds och med högst fyra års intervall mellan utbildningstillfällena.

| 2. | Varje utbildningstillfälle ska ha en minimilängd på tre arbetsdagar. |
| --- | --- |

2.

Varje utbildningstillfälle ska ha en minimilängd på tre arbetsdagar.

| 3. | Utbildningen ska anordnas av kvalificerad och certifierad institution och utbildare och utföras av myndighet eller erkänt behörigt organ i medlemsstaten i enlighet med nationella lagar och praxis. |
| --- | --- |

3.

Utbildningen ska anordnas av kvalificerad och certifierad institution och utbildare och utföras av myndighet eller erkänt behörigt organ i medlemsstaten i enlighet med nationella lagar och praxis.

| 4. | Varje arbetstagare som genomgått utbildningen med tillfredsställande resultat och klarat det prov som krävs ska få ett utbildningsbevis med uppgifter om










  a) | tidpunkten för utbildningen, |
| --- | --- | --- |

4.

Varje arbetstagare som genomgått utbildningen med tillfredsställande resultat och klarat det prov som krävs ska få ett utbildningsbevis med uppgifter om

a)

tidpunkten för utbildningen,

| b) | utbildningens längd, |
| --- | --- |

b)

utbildningens längd,

| c) | utbildningens innehåll, |
| --- | --- |

c)

utbildningens innehåll,

| d) | utbildningsspråket, |
| --- | --- |

d)

utbildningsspråket,

| e) | namn på, behörighet för och kontaktuppgifter till utbildare och institution som anordnat utbildningen. |
| --- | --- |

e)

namn på, behörighet för och kontaktuppgifter till utbildare och institution som anordnat utbildningen.

| 5. | Samtliga arbetstagare som är eller sannolikt kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material ska genomgå åtminstone följande utbildning med en teoretisk och en praktisk del om:










  a) | gällande lag i den medlemsstat där arbetet utförs, |
| --- | --- | --- |

5.

Samtliga arbetstagare som är eller sannolikt kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material ska genomgå åtminstone följande utbildning med en teoretisk och en praktisk del om:

a)

gällande lag i den medlemsstat där arbetet utförs,

| b) | asbestens egenskaper och dess effekter på hälsan, synergism med rökning samt riskerna kopplade till sekundär exponering och miljöexponering, |
| --- | --- |

b)

asbestens egenskaper och dess effekter på hälsan, synergism med rökning samt riskerna kopplade till sekundär exponering och miljöexponering,

| c) | de produkt- eller materialtyper som sannolikt innehåller asbest, |
| --- | --- |

c)

de produkt- eller materialtyper som sannolikt innehåller asbest,

| d) | verksamhet som kan medföra exponering för asbest och vikten av förebyggande kontroller för att minimera exponeringen, |
| --- | --- |

d)

verksamhet som kan medföra exponering för asbest och vikten av förebyggande kontroller för att minimera exponeringen,

| e) | säkra arbetsrutiner, bland annat förberedelse av arbetsobjektet, val av arbetsmetoder och planering av arbetets utförande, ventilation, punktutsugning, mätning och kontroll, samt regelbundna raster, |
| --- | --- |

e)

säkra arbetsrutiner, bland annat förberedelse av arbetsobjektet, val av arbetsmetoder och planering av arbetets utförande, ventilation, punktutsugning, mätning och kontroll, samt regelbundna raster,

| f) | det avsedda syftet med skyddsutrustningen samt valet av utrustning, utrustningens begränsningar och riktiga användning, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas andningsutrustningen, |
| --- | --- |

f)

det avsedda syftet med skyddsutrustningen samt valet av utrustning, utrustningens begränsningar och riktiga användning, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas andningsutrustningen,

| g) | nödfallsåtgärder, |
| --- | --- |

g)

nödfallsåtgärder,

| h) | dekontamineringsåtgärder, |
| --- | --- |

h)

dekontamineringsåtgärder,

| i) | avfallshantering, |
| --- | --- |

i)

avfallshantering,

| j) | bestämmelser om hälsokontroll. |
| --- | --- |

j)

bestämmelser om hälsokontroll.

| 6. | Arbetstagare som arbetar med rivning eller asbestsanering ska, förutom om det som förtecknas i punkt 4, också genomgå utbildning om:










  a) | användningen av teknisk utrustning och maskiner för att asbestfibrer inte ska frigöras och spridas under arbetsskedena, i enlighet med direktiv 2009/104/EG, |
| --- | --- | --- |

6.

Arbetstagare som arbetar med rivning eller asbestsanering ska, förutom om det som förtecknas i punkt 4, också genomgå utbildning om:

a)

användningen av teknisk utrustning och maskiner för att asbestfibrer inte ska frigöras och spridas under arbetsskedena, i enlighet med direktiv 2009/104/EG,

| b) | modernaste tillgängliga tekniska utrustning för utsläppsfria eller, om detta inte är tekniskt möjligt, utsläppssnåla arbetsförfaranden för att asbestfibrer inte ska frigöras och spridas. |
| --- | --- |

b)

modernaste tillgängliga tekniska utrustning för utsläppsfria eller, om detta inte är tekniskt möjligt, utsläppssnåla arbetsförfaranden för att asbestfibrer inte ska frigöras och spridas.

”
  Bilaga 1b

FÖRTECKNING ÖVER ASBESTRELATERADE SJUKDOMAR

Aktuell kunskap tyder på att exponering för asbestfibrer åtminstone kan ge upphov till följande asbestrelaterade arbetssjukdomar som medlemsstaterna därför ska införa i sin nationella lagstiftning:

| — | Asbestos. |
| --- | --- |

—

Asbestos.

| — | Mesoteliom efter inandning av asbestdamm. |
| --- | --- |

—

Mesoteliom efter inandning av asbestdamm.

| — | Asbestorsakade godartade lungsäckssjukdomar, såsom fibrösa lesioner, rundatelektas och godartade fall av vätska i lungsäcken. |
| --- | --- |

—

Asbestorsakade godartade lungsäckssjukdomar, såsom fibrösa lesioner, rundatelektas och godartade fall av vätska i lungsäcken.

| — | Lungcancer, också bronkialcancer, efter inandning av asbestdamm. |
| --- | --- |

—

Lungcancer, också bronkialcancer, efter inandning av asbestdamm.

| — | Struphuvudscancer efter inandning av asbestdamm. |
| --- | --- |

—

Struphuvudscancer efter inandning av asbestdamm.

| — | Asbestorsakad äggstockscancer. |
| --- | --- |

—

Asbestorsakad äggstockscancer.

Internationella centret för cancerforskning har noterat positiva samband mellan asbestexponering och följande sjukdomar:

| — | Cancer i svalget. |
| --- | --- |

—

Cancer i svalget.

| — | Kolorektal cancer. |
| --- | --- |

—

Kolorektal cancer.

| — | Magcancer. |
| --- | --- |

—

Magcancer.

---

(1)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

1

”1.   Detta direktiv ska tillämpas på verksamheter i vilka arbetstagarna i arbetet är eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material.”

(2)  Punkt 3 som fått utgå, har följande lydelse:

2

”3.   Om arbetstagarna utsätts för sporadisk exponering av låg intensitet och om riskbedömningen som avses i punkt 2 klart visar att gränsvärdet för exponering för asbest i luften inom arbetsområdet inte överskrids, behöver artiklarna 4, 18 och 19 inte tillämpas om arbetet innefattar

| a) | kortvariga icke fortlöpande underhållsarbeten, vid vilka arbetet endast berör icke spröda material, |
| --- | --- |

a)

kortvariga icke fortlöpande underhållsarbeten, vid vilka arbetet endast berör icke spröda material,

| b) | avlägsnande av oskadade material, i vilka asbestfibrerna är fast bundna i en form, utan att materialet tar skada, |
| --- | --- |

b)

avlägsnande av oskadade material, i vilka asbestfibrerna är fast bundna i en form, utan att materialet tar skada,

| c) | inkapsling och förseglad kapsling av material i gott skick som innehåller asbest, |
| --- | --- |

c)

inkapsling och förseglad kapsling av material i gott skick som innehåller asbest,

| d) | övervakning av luften och luftmätningar samt provtagning för att upptäcka om det i ett visst material förekommer asbest.” |
| --- | --- |

d)

övervakning av luften och luftmätningar samt provtagning för att upptäcka om det i ett visst material förekommer asbest.”

(3)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

3

”4.   Medlemsstaterna ska efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning och praxis utarbeta praktiska riktlinjer för att fastställa vad som är sådan sporadisk exponering av låg intensitet som avses i punkt 3.”

(4)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

4

”1.   Med förbehåll för artikel 3.3 ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.”

(5)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

5

”3.   Den anmälan som avses i punkt 2 ska göras av arbetsgivaren till behörig myndighet i medlemsstaten, innan arbetet påbörjas, i överensstämmelse med bestämmelser i nationella lagar och andra författningar.

Denna anmälan ska minst innefatta en kort beskrivning av

| a) | arbetsplatsens läge, |
| --- | --- |

a)

arbetsplatsens läge,

| b) | typer och kvantiteter av asbest som används eller hanteras, |
| --- | --- |

b)

typer och kvantiteter av asbest som används eller hanteras,

| c) | verksamheter och tillverkningsprocesser, |
| --- | --- |

c)

verksamheter och tillverkningsprocesser,

| d) | antal berörda arbetstagare, |
| --- | --- |

d)

antal berörda arbetstagare,

| e) | datum när arbetet ska påbörjas och hur länge det kommer att pågå, |
| --- | --- |

e)

datum när arbetet ska påbörjas och hur länge det kommer att pågå,

| f) | åtgärder som vidtagits för att begränsa arbetstagarnas exponering för asbest.” |
| --- | --- |

f)

åtgärder som vidtagits för att begränsa arbetstagarnas exponering för asbest.”

(6)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

6

”Anbringande av asbest genom sprutning samt arbetsmetoder som innefattar användning av isolerings- och ljudisolerande material med låg täthet (mindre än 1 g/cm3) som innehåller asbest ska förbjudas.

Utan att det påverkar tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om saluföring och användning av asbest, ska sådan verksamhet som exponerar arbetstagare för asbestfibrer vid utvinning av asbest, framställning och bearbetning av asbestprodukter eller framställning och bearbetning av produkter som innehåller asbest som har tillförts avsiktligt vara förbjuden, med undantag för behandling och deponi av produkter som härrör från rivningsarbete och asbestsanering.”

(7)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

7

| ”b) | Arbetsprocesserna ska vara utformade så att de inte ger upphov till asbestdamm eller, om detta visar sig omöjligt, så att spridning av asbestdamm i luften undviks.” |
| --- | --- |

”b)

(8)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”1. Beroende på resultaten av den första riskbedömningen, och för att säkerställa att bestämmelsen om gränsvärde i artikel 8 följs, ska halten av asbestfibrer i luften på arbetsplatsen mätas regelbundet.”

8

(9)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”2. Provtagningen ska vara representativ för arbetstagarens individuella exponering för damm från asbest eller asbesthaltiga material.”

9

(10)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”5. Varaktigheten på provtagningen ska vara sådan att en representativ exponering kan fastställas för en referensperiod på åtta timmar (ett skift) genom mätningar eller tidsvägda beräkningar.”

10

(11)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”6. Fiberräkning ska där så är möjligt utföras med hjälp av faskontrastmikroskop (PCM) i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen (WHO) rekommenderade 1997 eller annan metod som ger likvärdiga resultat.”

11

(12)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”Arbetsgivarna ska se till att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider 0,1 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA).”

12

3

(13)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

13

”1.   Om det gränsvärde som fastställs i artikel 8 överskrids, ska anledningen till detta klarläggas och lämpliga åtgärder för att lösa problemet ska vidtas så snart som möjligt.

Arbetet får inte fortsätta på det berörda området så länge lämpliga åtgärder inte har vidtagits för att skydda de berörda arbetstagarna.”

(14)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

14

”Innan rivnings- eller underhållsarbete påbörjas, ska arbetsgivarna, om så behövs genom att erhålla information från ägarna till lokalerna, vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att identifiera de material som kan tänkas innehålla asbest.

Om minsta tveksamhet råder när det gäller förekomst av asbest i ett material eller en konstruktion, ska tillämpliga bestämmelser i detta direktiv följas.”

(15)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

15

”När det gäller viss verksamhet, såsom rivningsarbete, asbestsanering, reparation och underhåll, där det går att förutsäga att det fastställda gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas trots tekniska förebyggande åtgärder för att begränsa halterna av asbest i luften, ska arbetsgivaren vidta särskilt följande åtgärder för att säkerställa skydd av arbetstagarna medan de är sysselsatta i sådan verksamhet:

| a) | Arbetstagarna ska förses med lämpligt andningsskydd och annan personlig skyddsutrustning, som de ska bära. |
| --- | --- |

a)

Arbetstagarna ska förses med lämpligt andningsskydd och annan personlig skyddsutrustning, som de ska bära.

| b) | Varningsskyltar ska sättas upp, av vilka det framgår att det kan förutsägas att gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas. samt |
| --- | --- |

b)

Varningsskyltar ska sättas upp, av vilka det framgår att det kan förutsägas att gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas. samt

| c) | Spridning av damm från asbest eller asbesthaltiga material utanför lokalerna/platsen där arbetet utförs ska förhindras.” |
| --- | --- |

c)

Spridning av damm från asbest eller asbesthaltiga material utanför lokalerna/platsen där arbetet utförs ska förhindras.”

(16)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

16

| ”1. | En arbetsplan ska upprättas innan man påbörjar rivningsarbeten eller arbete med att ta bort produkter av asbest och/eller asbesthaltiga material från byggnader, konstruktioner, anläggningar eller installationer eller från fartyg.” |
| --- | --- |

”1.

(17)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

17

”2.   Utbildningens innehåll bör vara lättförståeligt för arbetstagarna. Det bör ge dem möjlighet att förvärva de kunskaper och kvalifikationer som behövs i fråga om förebyggande åtgärder och skydd, särskilt när det gäller

| a) | asbestens egenskaper och dess effekter på hälsan samt synergism med rökning, |
| --- | --- |

a)

asbestens egenskaper och dess effekter på hälsan samt synergism med rökning,

| b) | de produkt- eller materialtyper som sannolikt innehåller asbest, |
| --- | --- |

b)

de produkt- eller materialtyper som sannolikt innehåller asbest,

| c) | verksamhet som kan medföra exponering för asbest och vikten av förebyggande kontroller för att minimera exponeringen, |
| --- | --- |

c)

verksamhet som kan medföra exponering för asbest och vikten av förebyggande kontroller för att minimera exponeringen,

| d) | säkra arbetsmetoder, kontrollåtgärder och skyddsutrustning, |
| --- | --- |

d)

säkra arbetsmetoder, kontrollåtgärder och skyddsutrustning,

| e) | syftet med och valet av andningsskydd, deras begränsningar och riktiga användning, |
| --- | --- |

e)

syftet med och valet av andningsskydd, deras begränsningar och riktiga användning,

| f) | nödfallsåtgärder, |
| --- | --- |

f)

nödfallsåtgärder,

| g) | saneringsåtgärder, |
| --- | --- |

g)

saneringsåtgärder,

| h) | avfallshantering, |
| --- | --- |

h)

avfallshantering,

| i) | bestämmelser om hälsokontroll. |
| --- | --- |

i)

bestämmelser om hälsokontroll.

3.   Praktiska riktlinjer för utbildning av arbetstagare som utför asbestsanering ska utarbetas på gemenskapsnivå.”

(18)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”Innan rivningsarbete eller asbestsanering påbörjas, ska företagen förete bevis för att de är kvalificerade inom detta område. Dessa bevis ska ha utfärdats i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis.”

18

(19)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

19

”1.   Vid alla typer av verksamhet som avses i artikel 3.1 och med förbehåll för artikel 3.3 ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:

| a) | De platser där ovanstående verksamhet ska äga rum






  i) | ska vara klart avgränsade och försedda med varningsskyltar, |
| --- | --- | --- |

a)

De platser där ovanstående verksamhet ska äga rum

i)

ska vara klart avgränsade och försedda med varningsskyltar,

| ii) | ska inte vara tillgängliga för andra arbetstagare än de som i sitt arbete ska gå in där, |
| --- | --- |

ii)

ska inte vara tillgängliga för andra arbetstagare än de som i sitt arbete ska gå in där,

| iii) | ska omfattas av rökförbud. |
| --- | --- |

iii)

ska omfattas av rökförbud.

| b) | Områden ska finnas tillgängliga där arbetstagarna kan äta och dricka utan att riskera förorening från asbestdamm. |
| --- | --- |

b)

Områden ska finnas tillgängliga där arbetstagarna kan äta och dricka utan att riskera förorening från asbestdamm.

| c) | Arbetstagarna ska förses med lämpliga arbets- eller skyddskläder. Dessa arbets- eller skyddskläder ska bli kvar på företaget. De kan dock tvättas på inrättningar utanför företaget, vilka har utrustning för sådant arbete, om inte tvätten görs inom företaget. I så fall ska kläderna transporteras i slutna behållare. |
| --- | --- |

c)

Arbetstagarna ska förses med lämpliga arbets- eller skyddskläder. Dessa arbets- eller skyddskläder ska bli kvar på företaget. De kan dock tvättas på inrättningar utanför företaget, vilka har utrustning för sådant arbete, om inte tvätten görs inom företaget. I så fall ska kläderna transporteras i slutna behållare.

| d) | Separata förvaringsplatser ska finnas för arbets- eller skyddskläder och för gångkläder. |
| --- | --- |

d)

Separata förvaringsplatser ska finnas för arbets- eller skyddskläder och för gångkläder.

| e) | Arbetstagarna ska ha tillfredsställande tvätt- och toalettutrymmen till sitt förfogande inklusive duschar i arbete där mycket damm förekommer. |
| --- | --- |

e)

Arbetstagarna ska ha tillfredsställande tvätt- och toalettutrymmen till sitt förfogande inklusive duschar i arbete där mycket damm förekommer.

| f) | Skyddsutrustningen ska placeras på en bestämd plats och den ska kontrolleras och rengöras efter varje användning. Man ska vidta lämpliga åtgärder för att reparera eller ersätta defekt utrustning innan man använder den igen.” |
| --- | --- |

f)

Skyddsutrustningen ska placeras på en bestämd plats och den ska kontrolleras och rengöras efter varje användning. Man ska vidta lämpliga åtgärder för att reparera eller ersätta defekt utrustning innan man använder den igen.”

(20)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

20

”Utöver de åtgärder som avses i punkt 1 ska, med förbehåll för artikel 3.3, lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:”.

(21)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”1. Med förbehåll för artikel 3.3 ska de åtgärder som avses i punkterna 2-5 vidtas.”

21

(22)  Den nuvarande texten har följande lydelse:

22

”2.   En bedömning av hälsotillståndet för varje arbetstagare ska finnas tillgänglig innan arbetstagaren exponeras för damm från asbest eller asbesthaltiga material på arbetsplatsen.

Denna bedömning ska omfatta en särskild undersökning av bröstet. I bilaga I finns praktisk vägledning som medlemsstaterna kan använda beträffande den kliniska undersökningen av arbetstagarna. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18a med avseende på ändring av bilaga I, i syfte att anpassa den till de tekniska framstegen.

Om det, i vederbörligen motiverade undantagsfall där omedelbara, direkta och allvarliga risker föreligger för arbetstagares och andra personers fysiska hälsa och säkerhet, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 18b tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.

Bedömningen ska upprepas åtminstone vart tredje år så länge exponeringen fortsätter.

En individuell hälsojournal ska upprättas i överensstämmelse med nationella bestämmelser och/eller praxis för varje arbetstagare som avses i första stycket.”

(23)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”1. Med förbehåll för artikel 3.3 ska de åtgärder som avses i punkterna 2, 3 och 4 vidtas:”

23

(24)  Den nuvarande texten har följande lydelse: ”Medlemsstaterna ska föra ett register över upptäckta fall av asbestos och mesoteliom.”

24

---

BILAGA III TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Erkännande av och ersättning för asbestrelaterade sjukdomar

Europaparlamentet anmodar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med artikel 154 och på grundval av artikel 153.2 b i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag till ett direktiv om minimikrav för erkännande av arbetssjukdomar, bland annat alla asbestrelaterade sjukdomar och adekvat ersättning till de personer som berörs av dem. I kommissionens förslag bör åtminstone följande övervägas:

| 1. | En förteckning över ersättningsberättigade arbetssjukdomar som är föremål för förebyggande åtgärder och ska erkännas av medlemsstaterna, utan att detta hindrar tillämpningen av mer gynnsam nationell rätt, varvid förteckningen ska bygga på kommissionens rekommendation av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar och uppdateras utgående från senaste tillgängliga vetenskapliga rön. |
| --- | --- |

1.

En förteckning över ersättningsberättigade arbetssjukdomar som är föremål för förebyggande åtgärder och ska erkännas av medlemsstaterna, utan att detta hindrar tillämpningen av mer gynnsam nationell rätt, varvid förteckningen ska bygga på kommissionens rekommendation av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar och uppdateras utgående från senaste tillgängliga vetenskapliga rön.

| 2. | Inrättande av gemensamma kontaktpunkter för de berörda personerna och för handläggning av alla frågor med anknytning till arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

2.

Inrättande av gemensamma kontaktpunkter för de berörda personerna och för handläggning av alla frågor med anknytning till arbetssjukdomar.

| 3. | Inrättande av en nationell instans, såsom en ombudsperson, för att hjälpa offren för arbetssjukdomar med att få sjukdomarna erkända och även utöka stödet för och utbytet av bästa praxis med bland annat fackföreningar och offerföreningar som ger offer stöd med erkännandeförfarandena. |
| --- | --- |

3.

Inrättande av en nationell instans, såsom en ombudsperson, för att hjälpa offren för arbetssjukdomar med att få sjukdomarna erkända och även utöka stödet för och utbytet av bästa praxis med bland annat fackföreningar och offerföreningar som ger offer stöd med erkännandeförfarandena.

| 4. | Omvänd bevisbörda för erkännandet av arbetssjukdomar, eller åtminstone en effektiv förenkling av erkännandet av arbetssjukdomar, till exempel genom att ombesörja att om asbestexponering rimligtvis kan konstateras föreligga på en arbetsplats kan det förutsättas ett samband mellan exponering och efterföljande symptom. |
| --- | --- |

4.

Omvänd bevisbörda för erkännandet av arbetssjukdomar, eller åtminstone en effektiv förenkling av erkännandet av arbetssjukdomar, till exempel genom att ombesörja att om asbestexponering rimligtvis kan konstateras föreligga på en arbetsplats kan det förutsättas ett samband mellan exponering och efterföljande symptom.

| 5. | Bestämmelser om adekvat ersättning för erkända arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

5.

Bestämmelser om adekvat ersättning för erkända arbetssjukdomar.

---

BILAGA IV TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Uppdatering av direktiv 2010/31/EU – asbestundersökning före energirenoveringsarbeten

Europaparlamentet anmodar kommissionen att, på grundval av artikel 194.2 i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda, utgående från följande rekommendation:

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Befintliga byggnader

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att byggnader som genomgår en större renovering får bättre energiprestanda, antingen i byggnaden som helhet eller den renoverade delen av den, så att de uppfyller minimikrav avseende energiprestanda som ska fastställas i enlighet med artikel 4, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart.

Kraven ska tillämpas på den renoverade byggnaden eller den renoverade byggnadsenheten i dess helhet. Kraven får dessutom, eller alternativt, tillämpas på de renoverade byggnadselementen.

Medlemsstaterna ska dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att energiprestandan för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när detta byggnadselement utrustas med nya delar eller byts ut, uppfyller minimikraven avseende energiprestanda, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart.

Medlemsstaterna ska fastställa dessa minimikrav avseende energiprestanda i enlighet med artikel 4.

Avseende byggnader som genomgår större renoveringar ska medlemsstaterna främja högeffektiva alternativa system, i den mån detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart, och ta hänsyn till frågor som rör hälsosamma inomhusklimatförhållanden, brandsäkerhet och risker i samband med intensiv seismisk aktivitet.

Medlemsstaterna ska föreskriva obligatoriska undersökningar av om det förekommer asbest och andra farliga material i byggnader innan renoveringsarbeten påbörjas. Undersökningsresultatet ska rapporteras i ett intyg över förekomst av asbest eller andra farliga material. Om asbest förekommer ska det anges i intyget vilka typer av asbesthaltigt material som påträffats och exakt var de finns. Om man efter utforskningarna och undersökningarna inte kan utesluta att asbest förekommer i ett material, ska försiktighetsprincipen tillämpas. Material som kommer att beröras av renoveringen ska avlägsnas och bortskaffas under ordnade och betryggande former i enlighet med direktiv 2009/148/EU, förordning (EU) nr 305/2011 och andra relevanta rättsakter.
  ”

---

BILAGA V TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Asbestundersökning av byggnader avsedda att säljas eller uthyras

Europaparlamentet anmodar kommissionen att, på grundval av artiklarna 169.3 och 114.1 i EUF-fördraget lägga fram ett förslag till ett direktiv med minimikrav för asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året då ett likvärdigt nationellt asbestförbud utfärdats, beroende på vilket som inträffar först, och som är avsedda att säljas eller uthyras. I kommissionens förslag bör åtminstone följande övervägas:

| 1. | Ägare till byggnader (offentliga och privata) byggda före 2005 eller året för ett likvärdigt nationellt asbestförbud, beroende på vilket som kommit först, ska vara skyldiga att beställa en undersökning där förekomsten eller frånvaron av asbesthaltigt material i en byggnad lokaliseras och identifieras innan byggnaden (eller en del därav) säljs eller hyrs ut. |
| --- | --- |

1.

Ägare till byggnader (offentliga och privata) byggda före 2005 eller året för ett likvärdigt nationellt asbestförbud, beroende på vilket som kommit först, ska vara skyldiga att beställa en undersökning där förekomsten eller frånvaron av asbesthaltigt material i en byggnad lokaliseras och identifieras innan byggnaden (eller en del därav) säljs eller hyrs ut.

| 2. | Undersökningarna ska göras av behöriga och certifierade verksamhetsidkare, i enligt med direktiv 2009/148/EG, nationell lagstiftning och praxis samt under överinseende av ett behörigt nationellt organ. |
| --- | --- |

2.

Undersökningarna ska göras av behöriga och certifierade verksamhetsidkare, i enligt med direktiv 2009/148/EG, nationell lagstiftning och praxis samt under överinseende av ett behörigt nationellt organ.

| 3. | För att så effektivt som möjligt skydda användare eller boende ska undersökningen och vid behov saneringen eller, om detta inte är tekniskt möjligt på kort sikt, inkapslingen utföras av kvalificerade och certifierade verksamhetsidkare i enlighet med direktiv 2009/148/EG och nationell lagstiftning och praxis och under tillsyn av ett nationellt behörigt organ. |
| --- | --- |

3.

För att så effektivt som möjligt skydda användare eller boende ska undersökningen och vid behov saneringen eller, om detta inte är tekniskt möjligt på kort sikt, inkapslingen utföras av kvalificerade och certifierade verksamhetsidkare i enlighet med direktiv 2009/148/EG och nationell lagstiftning och praxis och under tillsyn av ett nationellt behörigt organ.

| 4. | Den certifierade verksamhetsidkaren ska underrätta ägaren om undersökningsresultaten, och ett behörigt nationellt organ (en gemensam kontaktpunkt) bör utfärda ett intyg, avsett att införas i ett nationellt register, enligt vad som avses i punkt 5, och ge ägarna upplysningar och råd om gällande lagar och föreskrifter, bland annat om korrekt och säkert avlägsnande av asbest som påträffats samt om vilket ekonomiskt stöd som finns att tillgå ur de av frågan berörda ESI-fonderna. |
| --- | --- |

4.

Den certifierade verksamhetsidkaren ska underrätta ägaren om undersökningsresultaten, och ett behörigt nationellt organ (en gemensam kontaktpunkt) bör utfärda ett intyg, avsett att införas i ett nationellt register, enligt vad som avses i punkt 5, och ge ägarna upplysningar och råd om gällande lagar och föreskrifter, bland annat om korrekt och säkert avlägsnande av asbest som påträffats samt om vilket ekonomiskt stöd som finns att tillgå ur de av frågan berörda ESI-fonderna.

| 5. | Asbestintygen ska innehålla undersökningsresultatet samt en förteckning över vilka typer av asbesthaltigt material som påträffats, tillsammans med uppgifter om var exakt de befinner sig, deras aktuella bevarandestatus och en anmälan om vilka arbeten och vilken övervakning som krävs för att undvika skador på hälsan för dem som vistas i byggnaden, och ett koncept för säker asbestsanering, tillsammans med information om vilka delar av byggnaden som eventuellt inte kunnat undersökas eller där man vid undersökningarna inte kunnat utesluta förekomsten av asbest. |
| --- | --- |

5.

Asbestintygen ska innehålla undersökningsresultatet samt en förteckning över vilka typer av asbesthaltigt material som påträffats, tillsammans med uppgifter om var exakt de befinner sig, deras aktuella bevarandestatus och en anmälan om vilka arbeten och vilken övervakning som krävs för att undvika skador på hälsan för dem som vistas i byggnaden, och ett koncept för säker asbestsanering, tillsammans med information om vilka delar av byggnaden som eventuellt inte kunnat undersökas eller där man vid undersökningarna inte kunnat utesluta förekomsten av asbest.

| 6. | Intyget över förekomst av asbest bör ha en tillräckligt lång giltighetsperiod som låter det framgå vilken övervakning som behövs, för att det inte ska behövas en mångfald av undersökningar. |
| --- | --- |

6.

Intyget över förekomst av asbest bör ha en tillräckligt lång giltighetsperiod som låter det framgå vilken övervakning som behövs, för att det inte ska behövas en mångfald av undersökningar.

| 7. | Intygen ska integreras i befintliga asbestregister, göras tillgängliga för företag och arbetstagare som utför arbete i byggnaden, bifogas alla säljavtal som berör fastigheten och göras tillgängliga för alla hyresgäster i fastigheten. |
| --- | --- |

7.

Intygen ska integreras i befintliga asbestregister, göras tillgängliga för företag och arbetstagare som utför arbete i byggnaden, bifogas alla säljavtal som berör fastigheten och göras tillgängliga för alla hyresgäster i fastigheten.

| 8. | Effektiva, proportionella och avskräckande böter ska införas för personer som säljer och hyr ut byggnader, utan att dessförinnan ha beställt en undersökning av det slag som föreskrivs och rapporterat om den till det behöriga organet. |
| --- | --- |

8.

Effektiva, proportionella och avskräckande böter ska införas för personer som säljer och hyr ut byggnader, utan att dessförinnan ha beställt en undersökning av det slag som föreskrivs och rapporterat om den till det behöriga organet.

| 9. | Adekvata system för ansvarsskyldighet ska upprättas i händelse av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

9.

Adekvata system för ansvarsskyldighet ska upprättas i händelse av bristande efterlevnad.

Det behöriga nationella organet ska offentliggöra en förteckning över certifierade verksamhetsidkare, enligt vad som avses i punkt 2 i första stycket.

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Europas medier i det digitala decenniet

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om Europas medier i det digitala decenniet: en handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 167 och 173, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 167 och 173,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av protokoll nr 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som bifogats fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Amsterdamprotokollet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som bifogats fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Amsterdamprotokollet),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 december 2020 om stärkande av motståndskraften och motverkande av hybridhot, inbegripet desinformation i samband med covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 december 2020 om stärkande av motståndskraften och motverkande av hybridhot, inbegripet desinformation i samband med covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om bättre spridning över gränserna av europeiska audiovisuella verk med tonvikt på samproduktioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om bättre spridning över gränserna av europeiska audiovisuella verk med tonvikt på samproduktioner,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2021Europeiska kommissionens vägledning vad gäller att stärka uppförandekoden om desinformation (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2021Europeiska kommissionens vägledning vad gäller att stärka uppförandekoden om desinformation (COM(2021)0262),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 december 2018 om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 december 2018 om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin,

| — | med beaktande av rankningarna i det pressfrihetsindex som publiceras av Reportrar utan gränser och dem från Media Pluralism Monitor från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediernas frihet och mångfald från juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rankningarna i det pressfrihetsindex som publiceras av Reportrar utan gränser och dem från Media Pluralism Monitor från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediernas frihet och mångfald från juli 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden (2) (upphovsrättsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden (2) (upphovsrättsdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet (3),

| — | med beaktande av direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2020 om värnandet av ett fritt och pluralistiskt mediesystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2020 om värnandet av ett fritt och pluralistiskt mediesystem,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (COM(2020)0784),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020EU:s handlingsplan för demokrati COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020EU:s handlingsplan för demokrati COM(2020)0790),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020Att utnyttja EU:s innovationspotential: En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020Att utnyttja EU:s innovationspotential: En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens (COM(2020)0760),

| — | med beaktande av bestämmelserna om medier i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk av den 1 mars 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna om medier i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk av den 1 mars 1998,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 5 december 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Åtgärdsplan mot desinformation (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 5 december 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Åtgärdsplan mot desinformation (JOIN(2018)0036),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (5),

| — | med beaktande av de digitala 2030-målen i kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet, (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de digitala 2030-målen i kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet, (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2020 om kultur och audiovisuella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2020 om kultur och audiovisuella frågor,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma Europas digitala framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma Europas digitala framtid,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 december 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 december 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2013 om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2013 om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 30 maj 2018 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 30 maj 2018 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | med beaktande av den av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor beställda studien Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU från juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor beställda studien Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU från juli 2020,

| — | med beaktande av Europeiska audiovisuella observationsorganets rapport från juni 2020 IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska audiovisuella observationsorganets rapport från juni 2020 IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19,

| — | med beaktande av rapporten av den 3 januari 2020 från Europarådets parlamentariska församling Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 3 januari 2020 från Europarådets parlamentariska församling Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe,

| — | med beaktande av rapporten från juli 2020 från Centrumet för mediernas frihet och mångfald Media Pluralism Monitor 2020 Results, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från juli 2020 från Centrumet för mediernas frihet och mångfald Media Pluralism Monitor 2020 Results,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (8),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0278/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0278/2021), och av följande skäl:

| A. | I detta betänkande avses med ”nyhetsmedier” alla redaktionella medier, såsom tv-, radio- och förlagssektorerna, däribland tidningar, tidskrifter och digitala medier. |
| --- | --- |

A.

I detta betänkande avses med ”nyhetsmedier” alla redaktionella medier, såsom tv-, radio- och förlagssektorerna, däribland tidningar, tidskrifter och digitala medier.

| B. | I detta betänkande avses med ”audiovisuella sektorer” radio-, tv-, audio-, video- och multimediasektorerna och -industrierna i all deras mångfald, däribland biografer och andra fysiska anläggningar. |
| --- | --- |

B.

I detta betänkande avses med ”audiovisuella sektorer” radio-, tv-, audio-, video- och multimediasektorerna och -industrierna i all deras mångfald, däribland biografer och andra fysiska anläggningar.

| C. | I detta betänkande avses med ”medier” och ”mediesektorn” både nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

C.

I detta betänkande avses med ”medier” och ”mediesektorn” både nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn.

| D. | De kulturella och kreativa sektorerna, där nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn ingår som en integrerad och vital del, har tillhört de svårast drabbade av covid-19-pandemins konsekvenser, framför allt mikroföretag och små och medelstora företag. Dessa sektorer väntas även återhämta sig i en måttligare takt än ekonomin i stort. Pandemin har slagit olika mot olika aktörer i sektorerna och industrierna för nyhetsmedier och audiovisuella medier, och dessa står därför inför olika utmaningar som måste hanteras med skräddarsydda åtgärder för att klara krisen. |
| --- | --- |

D.

De kulturella och kreativa sektorerna, där nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn ingår som en integrerad och vital del, har tillhört de svårast drabbade av covid-19-pandemins konsekvenser, framför allt mikroföretag och små och medelstora företag. Dessa sektorer väntas även återhämta sig i en måttligare takt än ekonomin i stort. Pandemin har slagit olika mot olika aktörer i sektorerna och industrierna för nyhetsmedier och audiovisuella medier, och dessa står därför inför olika utmaningar som måste hanteras med skräddarsydda åtgärder för att klara krisen.

| E. | Den audiovisuella sektorn har drabbats hårt och lidit ett massivt inkomstbortfall – en minskning med nästan 70 % av biljettintäkterna för biografer och distributörer under 2020, vilket resulterade i en inkomstminskning på totalt 4 miljarder euro (9) och en nedgång i aktiviteten med 30 % för produktioner och ett totalstopp för samproduktioner – vilket hotar deras återhämtningsförmåga och försvårar finansieringen och spridningen av europeisk film och kultur (10). Dessa sektorer har särskilda utmaningar, bland annat ökade driftskostnader på grund av strängare hälso- och säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

E.

Den audiovisuella sektorn har drabbats hårt och lidit ett massivt inkomstbortfall – en minskning med nästan 70 % av biljettintäkterna för biografer och distributörer under 2020, vilket resulterade i en inkomstminskning på totalt 4 miljarder euro (9) och en nedgång i aktiviteten med 30 % för produktioner och ett totalstopp för samproduktioner – vilket hotar deras återhämtningsförmåga och försvårar finansieringen och spridningen av europeisk film och kultur (10). Dessa sektorer har särskilda utmaningar, bland annat ökade driftskostnader på grund av strängare hälso- och säkerhetsåtgärder.

| F. | Biografer och filmfestivaler spelar en central roll i det europeiska audiovisuella ekosystemet, framför allt i fråga om distribution men även i fråga om tittarupplevelser för européerna. De rådande sanitära åtgärderna hindrar dessa fysiska mötesplatser från att utnyttja sin fulla kapacitet eller bedriva verksamhet överhuvudtaget. På de ställen där biograferna på nytt har öppnat återvänder publiken i en omfattning som liknar den som rådde före covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

F.

Biografer och filmfestivaler spelar en central roll i det europeiska audiovisuella ekosystemet, framför allt i fråga om distribution men även i fråga om tittarupplevelser för européerna. De rådande sanitära åtgärderna hindrar dessa fysiska mötesplatser från att utnyttja sin fulla kapacitet eller bedriva verksamhet överhuvudtaget. På de ställen där biograferna på nytt har öppnat återvänder publiken i en omfattning som liknar den som rådde före covid-19-pandemin.

| G. | Pandemin har orsakat ett plötsligt stopp för reklaminvesteringar, som utgör en viktig inkomstkälla för nyhetsmediesektorn. Tidiga uppskattningar har visat på en minskning av nyhetsmediernas reklamintäkter med 20–80 % (11). Medieorganisationer, framför allt små och medelstora företag, brottas ofta med likviditetsproblem. |
| --- | --- |

G.

Pandemin har orsakat ett plötsligt stopp för reklaminvesteringar, som utgör en viktig inkomstkälla för nyhetsmediesektorn. Tidiga uppskattningar har visat på en minskning av nyhetsmediernas reklamintäkter med 20–80 % (11). Medieorganisationer, framför allt små och medelstora företag, brottas ofta med likviditetsproblem.

| H. | Omfånget av organisationer och företag inom nyhetsmediesektorn sträcker sig från frilansare såsom journalister eller tekniker till offentliga radio- och tv-bolag och stora mediekonglomerat med en hög grad av vertikal integration, små lokala och regionala nyhetsmedier och ett varierat urval av ideella sammanslutningar. De flesta medlemsstater präglas av en hög grad av marknadskoncentration med monopol eller oligopol inom radio- och tv-sektorn, oligopol inom tidningsbranschen och betydande konkurrens inom utgivning av tidskrifter och böcker (12). |
| --- | --- |

H.

Omfånget av organisationer och företag inom nyhetsmediesektorn sträcker sig från frilansare såsom journalister eller tekniker till offentliga radio- och tv-bolag och stora mediekonglomerat med en hög grad av vertikal integration, små lokala och regionala nyhetsmedier och ett varierat urval av ideella sammanslutningar. De flesta medlemsstater präglas av en hög grad av marknadskoncentration med monopol eller oligopol inom radio- och tv-sektorn, oligopol inom tidningsbranschen och betydande konkurrens inom utgivning av tidskrifter och böcker (12).

| I. | Förutom pandemins effekter står mediesektorn även inför stora utmaningar i samband med den digitala omställningen och dess effekter på branschens affärsmodell som helhet. Ytterligare insatser måste göras för att skapa en säker, rättvis och konkurrenskraftig digital miljö som även skyddar medborgarnas grundläggande rättigheter. Kommissionen måste främja omvandlingen i form av nya affärsmodeller för ljudmedier och audiovisuella medier på det digitala området. |
| --- | --- |

I.

Förutom pandemins effekter står mediesektorn även inför stora utmaningar i samband med den digitala omställningen och dess effekter på branschens affärsmodell som helhet. Ytterligare insatser måste göras för att skapa en säker, rättvis och konkurrenskraftig digital miljö som även skyddar medborgarnas grundläggande rättigheter. Kommissionen måste främja omvandlingen i form av nya affärsmodeller för ljudmedier och audiovisuella medier på det digitala området.

| J. | Högkvalitativa, välfinansierade och oberoende medier och professionell journalistik är väsentliga för mediernas frihet och mångfald och därför en av demokratins och rättsstatens grundbultar. Mediefriheten har försämrats kraftigt under det senaste decenniet. Covid-19-krisen har gjort det än viktigare med kvalitetsjournalistik som kan informera medborgarna och främja deras kritiska tänkande. Det är viktigt att ställa om balansen i informationens ekosystem, från grindvakter till medier. Alla ansträngningar måste göras för att säkerställa en robust mediesektor som står fri från ekonomiska och politiska påtryckningar och öka mediernas frihet och mångfald (13) och för att främja bättre standarder i sektorn, både på online och offline, och garantera säkerheteten för journalister och informationskällor. Insyn i mediernas finansiering är en viktig faktor för att främja allmänhetens tillit. |
| --- | --- |

J.

Högkvalitativa, välfinansierade och oberoende medier och professionell journalistik är väsentliga för mediernas frihet och mångfald och därför en av demokratins och rättsstatens grundbultar. Mediefriheten har försämrats kraftigt under det senaste decenniet. Covid-19-krisen har gjort det än viktigare med kvalitetsjournalistik som kan informera medborgarna och främja deras kritiska tänkande. Det är viktigt att ställa om balansen i informationens ekosystem, från grindvakter till medier. Alla ansträngningar måste göras för att säkerställa en robust mediesektor som står fri från ekonomiska och politiska påtryckningar och öka mediernas frihet och mångfald (13) och för att främja bättre standarder i sektorn, både på online och offline, och garantera säkerheteten för journalister och informationskällor. Insyn i mediernas finansiering är en viktig faktor för att främja allmänhetens tillit.

| K. | Nyhetsmedierna och den audiovisuella sektorn har en viktig del i att främja motståndskraften och inkluderingen i våra demokratiska samhällen, kulturmångfalden och mediepluralismen. Värdekedjan i nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn utgörs av en rad olika aktörer och företag som producerar, sänder eller visar innehåll som ofta baseras på intellektuella rättigheter. Dessa sektorer består till största delen av små och medelstora företag, som hjälper till att främja, stärka och underhålla Europas kulturella, språkliga, sociala och politiska mångfald. Struktureringen av den europeiska audiovisuella sektorn och mediesektorn för att göra den till en konkurrenskraftig bransch bör därför gå hand i hand med främjandet av kulturell mångfald och marknadstillträde för mindre aktörer. |
| --- | --- |

K.

Nyhetsmedierna och den audiovisuella sektorn har en viktig del i att främja motståndskraften och inkluderingen i våra demokratiska samhällen, kulturmångfalden och mediepluralismen. Värdekedjan i nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn utgörs av en rad olika aktörer och företag som producerar, sänder eller visar innehåll som ofta baseras på intellektuella rättigheter. Dessa sektorer består till största delen av små och medelstora företag, som hjälper till att främja, stärka och underhålla Europas kulturella, språkliga, sociala och politiska mångfald. Struktureringen av den europeiska audiovisuella sektorn och mediesektorn för att göra den till en konkurrenskraftig bransch bör därför gå hand i hand med främjandet av kulturell mångfald och marknadstillträde för mindre aktörer.

| L. | Den sektorsspecifika strategi som föreskrivs i handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn bör vara så holistisk som möjligt och fullt ut utnyttja alla potentiella hävstångseffekter för att uppmuntra investeringar inom nyhets- och förlagsbranschen och i den audiovisuella sektorn. Planens syfte bör vara att främja kulturell, konstnärlig och industriell mångfald längs värdekedjorna. De åtgärder som föreskrivs i planen bör ta fasta på det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster och programområdet Media i programmet Kreativa Europa för att stödja laglig åtkomst till och tillgång på film och audiovisuella verk i hela Europa i syfte att erbjuda publiken ett kulturellt varierat innehåll av hög kvalitet. |
| --- | --- |

L.

Den sektorsspecifika strategi som föreskrivs i handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn bör vara så holistisk som möjligt och fullt ut utnyttja alla potentiella hävstångseffekter för att uppmuntra investeringar inom nyhets- och förlagsbranschen och i den audiovisuella sektorn. Planens syfte bör vara att främja kulturell, konstnärlig och industriell mångfald längs värdekedjorna. De åtgärder som föreskrivs i planen bör ta fasta på det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster och programområdet Media i programmet Kreativa Europa för att stödja laglig åtkomst till och tillgång på film och audiovisuella verk i hela Europa i syfte att erbjuda publiken ett kulturellt varierat innehåll av hög kvalitet.

| M. | EU och dess medlemsstater bör vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att medierna grundas på offentliga värderingar och är öppna, demokratiska, hållbara och inkluderande och att de utgör en miljö där fler kvinnor, personer från rasmässiga och etniska minoriteter, migranter och flyktingar, hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning innehar kreativa och beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

M.

EU och dess medlemsstater bör vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att medierna grundas på offentliga värderingar och är öppna, demokratiska, hållbara och inkluderande och att de utgör en miljö där fler kvinnor, personer från rasmässiga och etniska minoriteter, migranter och flyktingar, hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning innehar kreativa och beslutsfattande positioner.

| N. | På grund av covid-19-krisen har det uppstått förseningar i medlemsstaternas genomförande av upphovsrättsdirektivet, Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 av den 17 april 2019 om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av sändarföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av radio- och tv-program (14) samt direktivet om audiovisuella medietjänster). Medlemsstaterna bör utnyttja dessa förseningar till att i genomförandet av lagstiftningen införa djärva lösningar för att möta de utmaningar i Europas audiovisuella sektor som uppkommit genom krisen eller som förvärrats ytterligare av den, såsom ersättning till upphovspersoner för det digitala utnyttjandet av deras verk och globala plattformars investeringar i lokala produktioner. |
| --- | --- |

N.

På grund av covid-19-krisen har det uppstått förseningar i medlemsstaternas genomförande av upphovsrättsdirektivet, Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 av den 17 april 2019 om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av sändarföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av radio- och tv-program (14) samt direktivet om audiovisuella medietjänster). Medlemsstaterna bör utnyttja dessa förseningar till att i genomförandet av lagstiftningen införa djärva lösningar för att möta de utmaningar i Europas audiovisuella sektor som uppkommit genom krisen eller som förvärrats ytterligare av den, såsom ersättning till upphovspersoner för det digitala utnyttjandet av deras verk och globala plattformars investeringar i lokala produktioner.

| O. | Nyhetsmedierna och radio- och tv-sektorn skulle alla dra nytta av en mer konsekvent och holistisk strategi. Kommissionen har tillkännagett sin avsikt att lägga fram en rättsakt om mediefrihet. Den bör ta avstamp i befintliga initiativ såsom handlingsplanen för demokrati, handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn, rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, i stället för att i första hand fokusera på ny lagstiftning. |
| --- | --- |

O.

Nyhetsmedierna och radio- och tv-sektorn skulle alla dra nytta av en mer konsekvent och holistisk strategi. Kommissionen har tillkännagett sin avsikt att lägga fram en rättsakt om mediefrihet. Den bör ta avstamp i befintliga initiativ såsom handlingsplanen för demokrati, handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn, rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, i stället för att i första hand fokusera på ny lagstiftning.

| P. | Territoriella och exklusiva licensrättigheter är viktiga för filmbranschen och den audiovisuella sektorn för att de ska kunna bevara och garantera sin kreativitet, finansiering, frihet och långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

P.

Territoriella och exklusiva licensrättigheter är viktiga för filmbranschen och den audiovisuella sektorn för att de ska kunna bevara och garantera sin kreativitet, finansiering, frihet och långsiktiga hållbarhet.

| Q. | Politiken på informations- och kommunikationsområdet måste beakta möjligheterna för personer med sensorisk funktionsnedsättning att få tillgång till innehåll i enlighet med de olika EU-direktiven. |
| --- | --- |

Q.

Politiken på informations- och kommunikationsområdet måste beakta möjligheterna för personer med sensorisk funktionsnedsättning att få tillgång till innehåll i enlighet med de olika EU-direktiven.

Återhämtning och stöd

| 1. | Europaparlamentet framhåller konsekvenserna av den ekonomiska nedgången och upprepar med eftertryck sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att öka det tillgängliga stödet till nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn, samt de kulturella och kreativa sektorerna i vidare bemärkelse, med särskilt fokus på små och medelstora företag. Parlamentet anser att anslagen till nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn bör höjas via olika program inom den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar behovet av att EU och medlemsstaterna stöder dessa sektorer, och uppmanar kommissionen att starkt uppmana medlemsstaterna att öka stödet till dem från de medel som ställts till förfogande via deras godkända nationella återhämtningsplaner, så att sektorerna kan återhämta sig från pandemin fullt ut, bli mer hållbara och fortsätta sin gröna och digitala omställning. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet i alla dessa initiativ bör ägnas åt lokala och regionala medier och åt nyhetsmedier som är verksamma på små marknader. Parlamentet understryker behovet av en transparent och öppen stödmekanism för att behålla mediernas oberoende. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av News-initiativet för nyhetsmediesektorn, däribland förslaget att inrätta ett europeiskt nyhetsmedieforum, som bör vara så inkluderande som möjligt och leda till ingående diskussioner med sektorerna om deras pågående omvandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla detta initiativ och att permanenta det om berörda parter så önskar. Parlamentet välkomnar att detta initiativ kommer att understödjas av olika program inom den fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker emellertid att det krävs full tillsyn över initiativet för att säkerställa en korrekt användning av EU-medel. Parlamentet upprepar med eftertryck sina tidigare krav på inrättandet av en permanent EU-fond för nyhetsmedier för att stärka en oberoende nyhetsrapportering, värna de europeiska journalisternas och den europeiska journalistikens oberoende och garantera pressfriheten. Parlamentet framhåller att de kapacitetsbyggande tjänster som ska komplettera News-initiativet också bör vara inriktade på lokala och regionala medier. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett skräddarsytt interaktivt verktyg som kan hjälpa medieorganisationer att få tillgång till finansieringsmöjligheter på både nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet anser att framför allt mindre medieorganisationer skulle kunna dra stor nytta av specialanpassad utbildning och hjälp. Parlamentet betonar att ett sådant verktyg måste vara användarvänligt och även erbjuda ordentligt tekniskt stöd under hela ansökningsprocessen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det nya programmet Kreativa Europa och framhåller dess relevans, samt välkomnar införandet av nya åtgärder inom det uppdaterade sektorsövergripande programrådet, med fokus på att förstärka mediernas frihet, kvalitetsjournalistik och mediekompetens. Parlamentet anser att tillgång till sådant stöd och ett snabbt tillhandahållande av det är av avgörande betydelse. Parlamentet anser emellertid att det tillgängliga stödet är otillräckligt med tanke på sektorns finansiella behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja den tillgängliga finansieringen för nyhetsmediesektorn inom det befintliga sektorsövergripande programområdet under innevarande programperiod. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den audiovisuella sektorn har ett omedelbart behov av starkt och hållbart stöd via EU:s olika finansieringsprogram, såsom Horisont Europa, programområdet Media inom Kreativa Europa och sammanhållningsfonderna. När det gäller tillgång till medlen påminner parlamentet om att de administrativa hindren bör minskas och att mer flexibilitet bör ges åt de sökande, framför allt små och medelstora företag, som utgör en stor majoritet av intressenterna i sektorn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att man i Kreativa Europas programområde Media bör eftersträva balans i finansieringen mellan medlemsstaterna och mellan de olika kluster och genrer som får stöd från det. Parlamentet påminner om hur viktigt det är för sektorn att medlemsstaterna underhåller ett ekosystem med oberoende aktörer, som är en central drivkraft för mångfald inom skapandet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett andelsbaserat pilotinitiativ genom InvestEU som kommer att kunna stödja nyhetsmediesektorn på innovativa sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse detta pilotinitiativ med adekvata finansiella resurser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att vissa delar av mediernas ekosystem inte omfattas av de nuvarande stödåtgärderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att utforska skräddarsydda stödordningar för nyhetsmedier och att överväga att inrätta sådana försäkringsgarantier för audiovisuell samproduktion. Parlamentet vill att särskild uppmärksamhet i alla stödåtgärder riktas mot medlemsstater med låg audiovisuell produktionskapacitet. Parlamentet understryker fördelarna med att medlemsstaterna utbyter bästa praxis med varandra för att stödja det audiovisuella ekosystemet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att erkänna den unika roll som Euranet Plus spelar som ett oberoende radionätverk som framgångsrikt lyckas överbrygga informationsluckan mellan EU och dess medborgare genom att förbättra förståelsen av EU:s beslutsfattande och främja debatten inom alla delar av detsamma. Parlamentet vill att den nuvarande grundfinansieringen av Euranet Plus förlängs med ett bidragsavtal under en övergångsperiod på minst två år, så att Euranet Plus kan utarbeta en långsiktig strategisk plan för vidareutveckling av nätverket före utgången av 2027, i syfte att utöka antalet medlemmar och den geografiska och språkliga täckningen, förbereda omställningen till digital teknik och investera i ytterligare förbättringar av nätverkets produkter och tjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om finansieringsstöd till nyhetsmedier i EU, ta fram riktlinjer samt underlätta för medlemsstaterna att utbyta information och bästa praxis avseende offentliga finansieringsmekanismer. Parlamentet upprepar att studien bör genomföras av oberoende organ. Parlamentet påminner om medlemsstaternas ansvar för kultur-, utbildnings-, ungdoms- och mediepolitiken och mer specifikt finansieringsmekanismerna inom dessa områden, som behöver vara tydliga och transparenta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att minoritetsmedier inte kan konkurrera med majoritetsmedier i allmänna system, och begär att medlemsstaterna stöder produktionen av innehåll på regionala språk och minoritetsspråk och en omfattande spridning av detsamma via olika plattformar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att databasen Lumiere VOD och andra databaser inom Europeiska audiovisuella observationsorganet visserligen samlar in rikligt med information om innehållets ursprung på VOD-plattformar men att det inte finns några uppgifter om undertexter, teckenspråk eller andra språk som används i de olika medierna. Parlamentet anser att dessa uppgifter är av central betydelse eftersom de ligger till grund för utformningen och bevakningen av EU:s audiovisuella politik och även för att främja VOD-sektorns tillgänglighet för personer med sensoriska variationer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att skattepolitik är ett viktigt instrument som kan underlätta återhämtningen och resiliensen i mediesektorn och de kulturella och kreativa sektorerna och hjälpa till att driva på investeringarna i dessa sektorer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstater med tillräckligt finanspolitiskt utrymme att stimulera medieproduktionen, mediedistributionen och konsumtionen av nyhetsmedier och audiovisuella verk, däribland biobesök, genom finanspolitiska och ekonomiska incitament som underlättar detta, samtidigt som man beaktar skillnaderna mellan fysiska lokaler och onlinemiljön, framför allt vad gäller deras olika underhållskostnader. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av ytterligare ekonomiskt stöd till Europas biografnätverk. Parlamentet uppmanar även kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att stödja mediesektorns och den audiovisuella sektorns konkurrenskraft. Parlamentet understryker dock att särskilda skattepolitiska åtgärder bör säkerställa likvärdiga förutsättningar för alla medieutvecklare utan att skada vare sig små och medelstora företag eller frilansare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att stöd för att stärka oberoende medier samt medie- och informationskunnighet även bör vara en integrerad del av EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

14.

Säkerställa lika villkor

| 15. | Europaparlamentet påpekar att den rådande krisen riskerar att skynda på nyhetsmediekonsolideringen, särskilt inom medlemsstaterna, vilket kan vara till skada för mediepluralismen och informationens kvalitet och opartiskhet, särskilt på mindre marknader där urvalet redan är begränsat. Parlamentet medger dock att konkurrensvillkoren förändras snabbt i mediesektorn och den audiovisuella sektorn, och varnar för att samgåenden visserligen kan vara en sista utväg för att undvika konkurs för mindre aktörer men att sådana konsolideringar inte får accepteras som norm. Parlamentet vill därför att konkurrensmyndigheterna förblir vaksamma och uppmärksammar de långsiktiga konsekvenserna av samgåenden och uppköp inte bara för marknadsandelarna utan även för den språkliga och kulturella mångfalden. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att bättre beakta utvecklingen inom den konkurrensutsatta digitala miljön för att EU:s medieaktörer ska kunna fortsätta att konkurrera och spela en viktig roll på lång sikt. Parlamentet framhåller att nya medier kan spela en konstruktiv och aktiv roll på mindre marknader och i länder och regioner med en låg grad av mediefrihet genom att ge tillgång till en oberoende informationsbevakning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar bekymrat att globala onlineplattformar har en omfattande störande inverkan på mediesektorn eftersom de dominerar data- och annonsmarknaden och har förändrat allmänhetens konsumtionsmönster i grunden. Parlamentet understryker behovet av likvärdiga förutsättningar. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att den nuvarande lagstiftningen inte skapar en helt rättvis miljö i centrala frågor i det digitala ekosystemet – som t.ex. tillgång till data, datatransparens, plattforms- och algoritmansvar och reklambestämmelser, särskilt för politisk reklam – som alla är viktiga för att berörda parter i den europeiska mediesektorn och audiovisuella sektorn ska kunna konkurrera på rättvisa villkor med dessa plattformar. Parlamentet oroas över plattformars affärspraxis att ta bort eller ändra lagenligt innehåll som tillhandahållits under en medietjänstleverantörs redaktionella ansvar och som omfattas av särskilda normer och tillsynsrutiner. För att ta tag i dessa brister ser parlamentet det som mycket angeläget att det antas lagstiftning med relevanta bestämmelser i rätt tid, främst den kommande rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader och en betydligt skärpt uppförandekod om desinformation. Parlamentet konstaterar att människor i allt högre grad kommer åt nyheter och annat innehåll via tredjepartsplattformar såsom sociala medier och nyhetssamlare. Parlamentet understryker samtidigt att välinformerad användning av onlineplattformar även gör det möjligt för människor att komma åt information, särskilt i länder och regioner med låg grad av mediefrihet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet inser behovet av att vidta ambitiösa, tydliga och rättsligt bindande åtgärder mot immaterialrättsintrång, däribland piratkopiering, och att effektivt bekämpa alla former av kringgående av reglerna. Parlamentet anser att piratkopieringens negativa inverkan på Europas kultur- och medielandskap måste mötas med praktiska verktyg, som t.ex. i förekommande fall användning av dynamiska blockeringsförelägganden, omedelbart avlägsnande efter delgivning och förtydliganden av vilket regelverk som gäller för tjänster som lägger ut hyperlänkar till webbplatser där upphovsrättsskyddade verk har gjorts tillgängliga utan rättsinnehavarnas medgivande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omgående införliva artikel 18 i upphovsrättsdirektivet och att ta fram ersättningsmekanismer som skapar lämplig och proportionerlig ersättning för upphovspersoner och utövare för utnyttjandet av deras verk och uppträdanden på alla medier, framför allt onlinemedier. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att ett säkerställande av bättre förutsättningar som respekterar upphovsrätt och immateriella rättigheter kommer att bidra till att främja sektorns ekonomiska komponent, rädda tusentals arbetstillfällen och skydda och främja Europas rika kulturella och språkliga mångfald. Parlamentet anser att ett snabbt genomförande och en effektiv tillämpning av alla bestämmelser i direktivet om audiovisuella medietjänster och upphovsrättsdirektivet är av vikt för att säkerställa likvärdiga förutsättningar och en likvärdig skyddsnivå för innehållsskapare och rättssäkerhet för konsumenter och rättsinnehavare. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av att ytterligare stärka skyddet för användare av videodelningsplattformar, särskilt underåriga, mot skadligt innehåll genom att främja samordnade förebyggande åtgärder och effektivt genomföra befintlig lagstiftning, däribland direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga granska utvecklingen i detta avseende och uppmuntrar kommissionen att undersöka hur mediesektorn kan få hjälp med den nya närstående rättigheten i syfte att möjliggöra rättvisa förhandlingar med plattformarna. Parlamentet konstaterar att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga) bör få förstärkt roll och kapacitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet inser de extra utmaningarna för nyhetsmedier på mindre marknader, t.ex. lokala och regionala medier och nischmedier, som har begränsade intäkter och som inte är lönsamma med dagens kommersiella affärsmodeller och inte kan satsa på nya modeller på samma sätt som medier på större marknader kan göra. Parlamentet framhåller framväxten av de ”nyhetsöknar” som kan få betydande negativa effekter för den kulturella och språkliga mångfalden. Parlamentet anser därför att det behövs offentliga finansieringsmekanismer som fullt ut respekterar det redaktionella oberoendet och som är baserade på armlängdsprincipen tillsammans med obehindrat tillträde till annonsmarknaden. Parlamentet framhåller att EU bör stödja det gränsöverskridande samarbetet och stärka mångfalden på marknaderna för att på så vis ta itu med utmaningar som fragmentering och nationellt fokus. Parlamentet anser det avgörande att medel från återhämtningsfonder som öronmärkts för medier och som fördelas via medlemsstaterna görs avhängiga av att det finns en process som garanterar en rättvis och objektiv fördelning till stöd för en oberoende kvalitetsjournalistik, och anser att kommissionen särskilt bör lyfta fram stöd till medieorganisationer i medlemsstater där oberoende medier utsätts för särskilda ekonomiska och politiska påtryckningar, inklusive medlemsstater där rådande oro för rättsstatens principer skapar osäkerhet om statens förmåga att ge journalistiken opartiskt stöd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker betydelsen av det dubbla systemet med offentliga och kommersiella medier i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en stabil, öppen, transparent, lämplig och adekvat finansiering av public service-medier på flerårig basis för att garantera att de står fria från statliga, politiska och kommersiella påtryckningar och därigenom säkerställa ett diversifierat europeiskt medielandskap. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av tillgänglig information och av att alla EU-medborgare har tillgång till nyhetsmedier på sitt eget modersmål. Parlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt EU-nyheter för att informera medborgarna om unionens verksamhet. Parlamentet framhåller på nytt sitt stöd till nyhetsmedier som har gjort det redaktionella valet att bevaka europeiska frågor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar att främja framväxten av ett äkta europeiskt ekosystem för medier. Parlamentet begrundar dessutom fördelarna med alternativa gemenskapsledda finansieringsmekanismer såsom ”för medier av medier”, med oberoende juryer enligt ett ”kaskadsystem” (15). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att det är angeläget att säkerställa den finansiella hållbarheten för public service-medier och se till att privata medier och public service-medier är och förblir fria från all intern och extern politisk och ekonomisk inblandning, vare sig det är från regeringar, mäktiga intressegrupper, tredjeländer eller andra externa aktörer. Parlamentet inser den speciella situationen för medlemsstater som är utsatta för geopolitiska risker till följd av tredjeländers inblandning i deras informationsområde, bland annat via mediefinansiering. Parlamentet anser att det mest hållbara motmedlet är ett robustare medielandskap med stadiga och pålitliga inkomstströmmar. Parlamentet anser att större krav på transparens och faktakontroll är av vital betydelse och välkomnar därför initiativet för övervakning av medieägande och initiativet för övervakning av mediepluralism. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en mer omfattande bevakning av nyhetsmediesektorns politiska ekonomi i EU samt i EU:s grannskap och i utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet varnar för otrygga anställningar, däribland falskt egenföretagande, i journalistyrket och uppmuntrar till adekvata åtgärder för att hjälpa till att säkerställa en skälig inkomst och stark social trygghet för journalister. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet oroas starkt av statens grepp om medierna i vissa medlemsstater, som drivs av en snedvridning av mediemarknaden och ägarkoncentration, samt missbruket av regleringsverktyg i syfte att bygga upp en mediesektor som är beroende av staten på bekostnad av en kritisk journalistik i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att EU kan bidra till att säkerställa att de internationella normerna för mediefrihet stärks ytterligare såväl inom som utanför EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en ambitiös, robust och komplett mekanism som omfattar alla medier på grundval av den nuvarande lagstiftningen, i första hand direktivet om audiovisuella medietjänster, för att stärka EU:s kapacitet att övervaka och bestraffa åtgärder som skulle begränsa eller skada mediefriheten. Parlamentet understryker att ett robust och oberoende medielandskap kan utvecklas genom komplementaritet med åtgärderna i den europeiska handlingsplanen för demokrati, och anser att kommissionens kommande förslag om mediefrihet (rättsakten om europeisk mediefrihet) kan hjälpa till med dessa ansträngningar ytterligare och samtidigt även hantera medier som en hörnsten i europeisk demokrati och en ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation av den 16 september 2021 (16) om säkerställande av journalisters och andra mediearbetares skydd, säkerhet och egenmakt i Europeiska unionen, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge verksamt skydd åt journalister, icke-statliga organisationer och det civila samhället med lagstiftning och andra åtgärder mot den ökande användningen av ogrundade stämningar (”SLAPP”) avsedda att skrämma och tysta dem. Parlamentet framhåller betydelsen av grävande journalistik, som hotas av de därtill hörande höga kostnaderna, och välkomnar IJ4EU-fonden (Investigative Journalism for Europe) till stöd för sådan journalistik. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet varnar för att vissa medier alltmer störs av globala plattformar och gränssnitt, av vilka en del är vertikalt integrerade konkurrenter. Parlamentet uttrycker oro över dessa störningstendenser inom nyhetsmedier, då de kan undergräva konkurrensen på lång sikt och minska möjligheterna för andra aktörer. Parlamentet anser att många onlineplattformar inte själva investerar i vare sig kreativt innehåll eller journalistik och ändå tar ut en stor andel av reklamintäkterna från det innehåll de hyser. Parlamentet efterlyser en rättvis diskussion mellan de medier som producerar redaktionellt innehåll och de plattformar som utnyttjar detta innehåll genom hänvisningar i sina sök-, kommunikations- och molntjänster för enskilda, institutionella och kommersiella användare. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen och att vid behov vidta nödvändiga åtgärder för att skapa rättvisare konkurrensvillkor och se till att EU:s medborgare är välförsedda oavsett vilka distributionskanaler de väljer för att komma åt innehåll och information. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker oro över de globala onlineaktörernas oproportionerligt stora ekonomiska makt och kapacitet att med marknadsföring nå stora målgrupper samt exemplen på rovgirigt beteende genom orättvisa avtalsvillkor. Parlamentet konstaterar att sådana åtgärder kan ge upphov till orättvisa konkurrensvillkor och försvaga den europeiska audiovisuella sektorn, ofta med effekter för den oberoende produktionen och distributionen av audiovisuella verk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förbli vaksam på denna utveckling, att noga övervaka situationen och att vid behov vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa rättvisa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att algoritmtransparens och rekommendationssystem behövs för att säkerställa en mer rättvis förekomst av europeiska verk på onlineplattformar och ge konsumenterna reella valmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera strömningstjänsters roll, i synnerhet mot bakgrund av konvergensen i onlinemediemiljön, och att vid behov ge incitament till kulturell mångfald och möjlighet att upptäcka europeiska verk på sådana tjänster, vilket även kan främjas genom algoritmer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de märkbara framstegen under hela 2021 med att utarbeta en global lösning för en ändamålsenlig beskattning av den digitala ekonomin, särskilt avtalsnivån i juli 2021, på grundval av tvåpelarmodellen inom G20/OECD:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) (17). Parlamentet framhåller behovet av ett snabbt genomförande av avtalet och stöd från alla berörda länder. Parlamentet understryker att ett sådant avtal måste utgår från premissen att samverkan med användare och konsumenter i betydande omfattning bidrar till att skapa värde i digitala affärsmodeller och därför bör beaktas när beskattningsrätter fördelas mellan olika länder. Parlamentet anser vidare att dessa nya inkomstkällor även bör vara utformade på lämpligt sätt för att undvika dubbelbeskattning och att medlemsstaterna bör styra dem för att stödja sin audiovisuella sektor och sin nyhetsmediesektor, däribland mindre aktörer som verkar lokalt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att utmaningarna för nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn skiljer sig åt, trots vissa likheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta övergripande strategier som är specifika för Europas nyhetsmediesektor och audiovisuella sektor – under inbegripande av berörda parter i samband med verksamhet med stort mervärde där EU är, eller har potential att bli, en konkurrenskraftig aktör, såsom videospel och virtuell verklighet – och som erbjuder riktade stödåtgärder för nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn. Parlamentet understryker att en sådan strategi bör ta ett helhetsgrepp och undersöka alla tillgängliga alternativ, inklusive skatteincitament, handelspolitik, ökad ansvarighet och regler för onlineplattformar för att skapa likvärdiga rättsliga förutsättningar som gör det möjligt för medier att fortsätta att investera i nyheter och kulturellt innehåll samtidigt som de europeiska konsumenterna skyddas såväl online som offline. |
| --- | --- |

31.

Omvandling och främjande av Europas mediesektor och audiovisuella sektor

| 32. | Europaparlamentet framhåller behovet av omställning i nyhetsmediesektorn, bland annat genom ytterligare stöd till journalistutbildning, genom att bygga upp individuell och kollektiv innovations- och samarbetsförmåga och därigenom även underlätta större ledarskapsmångfald inom media, digitalisering av redaktioner, tillämpning av artificiell intelligens (AI), däribland maskinöversättning och mänsklig anpassning, förändringar och förbättringar i skapande och presentation av innehåll och bättre distributions- och prenumerationsmodeller, bland annat mikrobetalningar. Parlamentet konstaterar att detta kräver ytterligare investeringar och färdigheter som aktörer i nyhetsmediesektorn ofta saknar, bland annat sådana med liten marknadsandel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla skräddarsytt stöd till den digitala omställningen i dessa sektorer, särskilt genom att öronmärka finansiering inom Horisont Europa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet inser betydelsen av oberoende journalistik och dess tillväxtpotential tack vare lägre ingångskostnader med teknikens hjälp, i synnerhet framväxten av innovativa publicerings- och betalningslösningar som gör det enklare att nå ut till en publik på nätet och slå mynt av innehållet, vilket bör bidra till att förbättra den ekonomiska situationen och arbetsvillkoren för dessa oberoende yrkesutövare. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta övergripande strategier för medie- och informationskunnighet. Parlamentet framhåller mervärdet i att inbegripa mediesektorns intressenter i initiativ för medie- och informationskunnighet (däribland övervakning och åtgärder). Parlamentet anser att civilsamhällets organisationer spelar en nyckelroll för att främja medie- och informationskunnighet och ber därför kommissionen och medlemsstaterna att inkludera dem som intressenter i initiativ avsedda att främja journalistik och medie- och informationskunnighet. Parlamentet framhåller behovet av att främja medieutbildning i formella, informella och icke-formella sammanhang genom livslångt lärande i syfte att främja digitala färdigheter och mediekunnighet under hela livet och från tidig ålder. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att uppmuntra stöd till universitetens utbildningsprogram och utbildningsinitiativ inom mediekunnighet. Parlamentet välkomnar införandet, i nära samarbete med Erga, av en verktygslåda för mediekunnighet och praktisk tillämpning av de nya skyldigheter avseende medie- och informationskunnighet som föreskrivs i direktivet om audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att stöd för att stärka oberoende medier samt medie- och informationskunnighet även bör vara en integrerad del av EU:s utrikespolitik. För att bidra till unionens offentliga diplomati, främja användningen av mjuk makt och öka den geopolitiska synligheten framhåller parlamentet att det behövs starkare politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd i framför allt EU:s grannskap och utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att EU för att stimulera konkurrensen även måste främja bildandet av nya digitalmedieföretag och deras tillväxt genom att ge dem enklare tillgång till finansiering och en understödjande ram för innovation som möjliggör skalbarhet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av tvåårsrapporten om mediebranschen för att undersöka medietrender. Parlamentet understryker behovet av att betrakta språk som en analysenhet, bortom globala trender och nationella miljöer, och därigenom möjliggöra övervakning av trender som påverkar olika språkmiljöer på olika sätt, inklusive EU:s officiella språk samt regionala språk och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av territoriell exklusivitet och licensrättigheter för den audiovisuella sektorns överlevnad och funktion, inte minst för den kulturella mångfaldens skull. Parlamentet anser det angeläget att bevara territorialitetsprincipen, som är en av hörnstenarna i den europeiska audiovisuella industrin. Parlamentet understryker därför behovet av att ta tag i frågan om marknadskoncentration av dominerande aktörer, som är till förfång för ett alternativt eller oberoende utbud. Parlamentet konstaterar att de immateriella rättigheterna ofta innehas av upphovspersoner, utövare och oberoende och integrerade producenter i Europa. Parlamentet uppmuntrar till åtgärder som syftar till att stödja innehållsskapare och till att skapa möjligheter och rättvisa förutsättningar för dem så att de på ett rimligt sätt kan komma i åtnjutande av intäkterna från sitt arbete, särskilt i den digitala miljön. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet vill samtidigt se en avsevärd breddning av den europeiska publiken genom att innehåll görs lagligt tillgängligt över gränserna i EU samtidigt som man slår vakt om avtalsfriheten och begagnar sig av befintliga möjligheter som finns tillgängliga i hela EU, såsom portabilitetsförordningen. Parlamentet framhåller behovet av att öka utbudet av alternativ för laglig tillgång till innehåll för att pressa tillbaka piratkopieringen i hela EU och även belöna innehållsskapare, och konstaterar att den successiva digitaliseringen alltmer löser upp nationsgränserna. Parlamentet oroas över de höga kostnaderna för vissa sändningsrättigheter, som gör det mycket svårt för mindre aktörer att utnyttja audiovisuella verk, med allt vad det innebär för innehållet, den kulturella mångfalden och konkurrensen. Parlamentet välkomnar den dialog som kommissionen har inlett med berörda parter för en bredare tillgång till audiovisuellt innehåll i hela EU, och uppmanar kommissionen att vederbörligen beakta resultatet av dialogen och utnyttja det för att utforska alternativa finansieringsmodeller och att samtidigt till fullo respektera upphovsrättigheter, territoriell exklusivitet och skälig ersättning för rättsinnehavarna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt EU-program och EU-initiativ som syftar till att främja produktion och spridning av europeiska kvalitetsverk med internationell potential i och utanför EU. Parlamentet upprepar behovet av skräddarsytt stöd för detta. Parlamentet anser att riktade åtgärder för att stödja samproduktion, översättning, undertextning, dubbning, förhandsförsäljning av framtida distributionsrättigheter och samdistribution kan bidra till att förbättra tillgängligheten för europeiskt audiovisuellt innehåll av olika slag. Parlamentet välkomnar investeringarna för att främja europeisk produktion och noterar med intresse flera innovativa projekt som genomförts av europeiska public service-medier i detta avseende. Parlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för LUX-publikpriset och dess senaste tillägg av publikens röst som ett instrument för att öka den europeiska allmänhetens kunskap om den europeiska filmens mångfald, och upprepar att oberoende biografer och oberoende filmfestivaler är av central betydelse för sektorns motståndskraft. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att skapa verktyg och stödåtgärder som uppmärksammar den låga audiovisuella produktionskapaciteten i vissa medlemsstater. Parlamentet erinrar om antagandet av översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster och uppmanar särskilt medlemsstaterna att på ett korrekt sätt genomföra artikel 13.1 i detsamma, som kommer att säkerställa att medietjänstleverantörer av audiovisuella beställtjänster som lyder under deras jurisdiktion ser till att europeiska verk utgör minst 30 % av deras kataloger. Parlamentet ber kommissionen och Erga att nära övervaka den faktiska tillämpningen av denna åtgärd och att utvärdera om dess syfte uppnås. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att beställvideotjänster (VOD) och andra innovationer numera helt och hållet är en del av det audiovisuella medielandskapet och att de skapar både utmaningar och möjligheter för befintliga aktörer. Parlamentet konstaterar att det på många sätt är en oåterkallelig omvandling som är på gång med bland annat nya marknader som skapas. Parlamentet uppmuntrar sektorns etablerade aktörer att fortsätta ta sig in på nya marknader och ta till sig innovativa affärsmodeller för att kunna ge bästa möjliga service åt sin publik. Parlamentet anser att utbyggnaden av multiterritoriella VOD-tjänster inte bör hämma EU:s kulturella och språkliga mångfald. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller de möjligheter som de stora VOD-tjänsterna erbjuder för europeiska audiovisuella innehållsskapare och producenter. Parlamentet oroas emellertid av systemet med ”work-for-hire” och utköpskontrakt som ofta används av dessa tjänster, som försöker köpa den immateriella äganderätten till ett visst verk genom att betala en engångssumma för att därigenom kunna dra nytta av de intäkter som genereras genom användningen av dessa verk. Parlamentet inser att en rättvis marknadskonkurrens mellan programföretag och VOD-tjänster är av största vikt för sektorernas framtida existens, vilket bekräftas av direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att genomföra en studie av VOD-tjänsternas inverkan på Europas filmmarknad och audiovisuella marknad, särskilt på förbindelserna mellan värdekedjans olika aktörer, och att vidta konkreta åtgärder för att förebygga potentiella tvångsmetoder som kan hindra innehållsskapare från att få adekvat och proportionerlig ersättning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker mediernas centrala roll för att forma samhällets uppfattningar, idéer, attityder och agerande. Parlamentet framhåller den bristande mångfalden i sektorn och den otillräckliga andelen kvinnor på kreativa och ledande poster inom industrin. Parlamentet framhåller betydelsen av att främja europeiska medietalanger, bland annat genom att utveckla nya mentorprogram och kampanjer för mångfald både framför och bakom kameran för att förbättra representationen av kvinnor och missgynnade grupper i samhället och uppmuntra dem att överväga en karriär inom media. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att minska den audiovisuella sektorns koldioxidavtryck, särskilt på produktionsstadiet, som står för de största koldioxidutsläppen. Parlamentet konstaterar att digitala lösningar såsom virtuell audiovisuell produktionsteknik kan underlätta en sådan minskning. Parlamentet anser att den nuvarande fleråriga budgetramen erbjuder ett unikt tillfälle att finansiera gröna projekt och uppnå nettonollutsläpp för sektorn under detta årtionde. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om koldioxidutsläppen i hela värdekedjan och att föreslå riktade åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda denna utveckling och stödja utbyte av bästa praxis, gemensamma verktyg och frivilliga standarder som omfattar hela värdekedjan för att minska den audiovisuella sektorns koldioxidavtryck i syfte att nå EU:s mål att bli klimatneutralt senast 2050. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att ta fram en vägledning för bästa praxis för grön produktion och tillhandahållande av tjänster. Parlamentet understryker att miljöhållbarhet kan vara en viktig faktor och tillgång för att göra branschen mer konkurrenskraftig och mer attraktiv för investerare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att filmkunnighet är särskilt viktigt för att göra en yngre publik medveten om Europas kulturella mångfald och historia och har enorm potential att skapa och stärka en känsla av tillhörighet och en gemensam europeisk identitet. Parlamentet konstaterar att europeiska innehållsskapare, producenter och distributörer och europeisk film har en nyckelroll. Parlamentet anser det nödvändigt att utveckla en verktygslåda för filmkunnighet. Parlamentet påminner om den europeiska filmproduktionens särdrag och det kulturella undantaget på detta område i syfte att bevara en kvalitetsproduktion på den europeiska kontinenten. Parlamentet vill därför att medlemsstaterna överväger att införa filmkunnighet i skolornas läroplaner och på alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att ökad finansiering av digitalisering och tillgängliggörande av Europas audiovisuella och filmhistoriska kulturarv är nödvändigt för att bevara det och göra det mer lättåtkomligt för en bredare publik. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika alternativ för att stödja det audiovisuella och filmhistoriska arvet inom programmet Kreativa Europa, bland annat genom att främja och underlätta utbyten och kapacitetsuppbyggnad bland personer som arbetar med att restaurera och bevara film, med vederbörlig hänsyn till små och medelstora företag, som genom sin specifika affärsmodell spelar en nyckelroll för att värna Europas rika och diversifierade audiovisuella arv. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare stödja återhämtningen och omställningen i hela nyhetsmediesektorn och hela den audiovisuella sektorn och att stärka deras motståndskraft och konkurrenskraft på marknaden för att hantera befintliga utmaningar och framtida kriser så effektivt som möjligt. Parlamentet framhåller nödvändigheten av att främja synergier mellan EU:s olika finansieringsordningar med särskilda belopp avsatta för hela nyhetsmediesektorn och hela den audiovisuella sektorn, såsom Kreativa Europa, Horisont Europa, InvestEU och Digitala Europa. |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(3)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 30.

(4)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(5)  Antagna texter P9_TA(2020)0320.

(6)  Antagna texter P9_TA(2020)0054.

(7)  Antagna texter P9_TA(2020)0239.

(8)  Antagna texter P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Europeiska audiovisuella observationsorganet, https://www.obs.coe.int/en/web/ observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690866/IPOL_BRI (2021)690866_EN.pdf

(13)  Se sidan 50 i rapporten Monitoring Media Pluralism in the Digital Era, enligt vilken ingen medlemsstat uppvisar låg risk i fråga om mångfalden på marknaden. https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf? sequence=5&isAllowed=y

(14)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Effektiviteten i medlemsstaternas användning av medlen från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 över effektiviteten i medlemsstaternas användning av medlen från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 175, 310.5 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 175, 310.5 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), och efterföljande ändringar den 15 maj 2014 och 30 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), och efterföljande ändringar den 15 maj 2014 och 30 mars 2020,

| — | med beaktande av kommissionens slutrapport av den 7 december 2018 om efterhandsutvärderingen av Europeiska unionens solidaritetsfond 2002–2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens slutrapport av den 7 december 2018 om efterhandsutvärderingen av Europeiska unionens solidaritetsfond 2002–2016,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 15 maj 2019 om utvärdering av Europeiska unionens solidaritetsfond 2002–2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 15 maj 2019 om utvärdering av Europeiska unionens solidaritetsfond 2002–2017 (SWD(2019)0186),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/461 av den 30 mars 2020 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att ge ekonomiskt bistånd till medlemsstater och länder som förhandlar om anslutning till unionen och som är allvarligt drabbade av ett större hot mot folkhälsan (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/461 av den 30 mars 2020 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att ge ekonomiskt bistånd till medlemsstater och länder som förhandlar om anslutning till unionen och som är allvarligt drabbade av ett större hot mot folkhälsan (2)

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2021 om översynen av Europeiska unionens solidaritetsfond (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2021 om översynen av Europeiska unionens solidaritetsfond (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om Europeiska unionens solidaritetsfond: en utvärdering (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om Europeiska unionens solidaritetsfond: en utvärdering (5),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2008 av den 15 april 2008Europeiska unionens solidaritetsfond: Hur snabb, effektiv och flexibel är den?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2008 av den 15 april 2008Europeiska unionens solidaritetsfond: Hur snabb, effektiv och flexibel är den?,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2012 av den 3 augusti 2013Europeiska unionens solidaritetsfonds insatser vid jordbävningen i Abruzzerna 2009: Insatsernas betydelse och kostnad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2012 av den 3 augusti 2013Europeiska unionens solidaritetsfonds insatser vid jordbävningen i Abruzzerna 2009: Insatsernas betydelse och kostnad,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från budgetutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0273/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0273/2021), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens solidaritetsfond inrättades 2002 som en reaktion på de allvarliga översvämningarna i Centraleuropa sommaren 2002. Den inrättades för att ge ekonomiskt stöd till medlemsstater och kandidatländer som drabbats av naturkatastrofer, såsom översvämningar, jordbävningar eller stormar. Solidaritetsfonden har blivit ett av unionens viktigaste instrument för återhämtning efter katastrofer och ett konkret uttryck för solidaritet i unionen. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens solidaritetsfond inrättades 2002 som en reaktion på de allvarliga översvämningarna i Centraleuropa sommaren 2002. Den inrättades för att ge ekonomiskt stöd till medlemsstater och kandidatländer som drabbats av naturkatastrofer, såsom översvämningar, jordbävningar eller stormar. Solidaritetsfonden har blivit ett av unionens viktigaste instrument för återhämtning efter katastrofer och ett konkret uttryck för solidaritet i unionen.

| B. | Solidaritetsfonden är ett av de mest konkreta uttrycken för solidaritet i unionen, vilket alla unionsmedborgare förväntar sig att man visar när naturkatastrofer inträffar eller allvarliga hot mot folkhälsan uppstår. I sin resolution om EU:s samordnade åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser påpekade parlamentet att solidaritet mellan medlemsstaterna inte är frivilligt utan i själva verket är ett av unionens grundläggande värden, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget, och en skyldighet som bland annat följer av artiklarna 2 och 21 i EU-fördraget. I samma resolution uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att stärka alla delar av krishanteringen och mekanismerna för katastrofinsatser. |
| --- | --- |

B.

Solidaritetsfonden är ett av de mest konkreta uttrycken för solidaritet i unionen, vilket alla unionsmedborgare förväntar sig att man visar när naturkatastrofer inträffar eller allvarliga hot mot folkhälsan uppstår. I sin resolution om EU:s samordnade åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser påpekade parlamentet att solidaritet mellan medlemsstaterna inte är frivilligt utan i själva verket är ett av unionens grundläggande värden, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget, och en skyldighet som bland annat följer av artiklarna 2 och 21 i EU-fördraget. I samma resolution uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att stärka alla delar av krishanteringen och mekanismerna för katastrofinsatser.

| C. | Solidaritetsfondens regelverk ändrades 2014 och 2020 eftersom det var nödvändigt att förenkla förfarandena och utvidga fondens tillämpningsområde till att omfatta hot mot folkhälsan såsom covid-19. |
| --- | --- |

C.

Solidaritetsfondens regelverk ändrades 2014 och 2020 eftersom det var nödvändigt att förenkla förfarandena och utvidga fondens tillämpningsområde till att omfatta hot mot folkhälsan såsom covid-19.

| D. | Totalt 6,548 miljarder EUR har betalats ut inom ramen för solidaritetsfonden, vilket motsvarar i genomsnitt 339,9 miljoner EUR per år. De belopp som betalas ut per år varierar markant från år till år. De medel som inte utnyttjats under ett visst år kan överföras till nästa år och det är också möjligt att i förväg utnyttja de medel som anslagits för det kommande året, vilket ger den flexibilitet som krävs för att hantera oförutsedda katastrofer. |
| --- | --- |

D.

Totalt 6,548 miljarder EUR har betalats ut inom ramen för solidaritetsfonden, vilket motsvarar i genomsnitt 339,9 miljoner EUR per år. De belopp som betalas ut per år varierar markant från år till år. De medel som inte utnyttjats under ett visst år kan överföras till nästa år och det är också möjligt att i förväg utnyttja de medel som anslagits för det kommande året, vilket ger den flexibilitet som krävs för att hantera oförutsedda katastrofer.

| E. | Solidaritetsfondens utgifter ökade från ett femårigt genomsnitt på cirka 270 miljoner EUR från 2002–2015 till ett femårigt genomsnitt på 534 miljoner EUR under perioden 2016–2020. Denna ökning grundas på en kombination av mer omfattande skador och en ökning av det belopp som betalas ut per euro i vållade skador. Denna ökning återspeglar också fondens mervärde. |
| --- | --- |

E.

Solidaritetsfondens utgifter ökade från ett femårigt genomsnitt på cirka 270 miljoner EUR från 2002–2015 till ett femårigt genomsnitt på 534 miljoner EUR under perioden 2016–2020. Denna ökning grundas på en kombination av mer omfattande skador och en ökning av det belopp som betalas ut per euro i vållade skador. Denna ökning återspeglar också fondens mervärde.

| F. | På grund av klimatförändringarna kommer naturkatastrofernas och folkhälsokrisernas allvarlighetsgrad och frekvens säkerligen att öka ytterligare, vilket också ökar behovet av en stark och väl genomförd mekanism för återhämtning efter katastrofer. |
| --- | --- |

F.

På grund av klimatförändringarna kommer naturkatastrofernas och folkhälsokrisernas allvarlighetsgrad och frekvens säkerligen att öka ytterligare, vilket också ökar behovet av en stark och väl genomförd mekanism för återhämtning efter katastrofer.

| G. | I den nya fleråriga budgetramen föreskrivs en ny budgetram, den så kallade reserven för solidaritet och katastrofbistånd, i vilken solidaritetsfonden och reserven för katastrofbistånd slås samman. Denna ram ska användas dels för insatser vid nödsituationer som uppstår på grund av större katastrofer i medlemsstater eller anslutande länder (solidaritetsfonden), dels för att tillgodose särskilda akuta behov i unionen eller tredjeländer, i synnerhet vid humanitära kriser (reserven för katastrofbistånd). |
| --- | --- |

G.

I den nya fleråriga budgetramen föreskrivs en ny budgetram, den så kallade reserven för solidaritet och katastrofbistånd, i vilken solidaritetsfonden och reserven för katastrofbistånd slås samman. Denna ram ska användas dels för insatser vid nödsituationer som uppstår på grund av större katastrofer i medlemsstater eller anslutande länder (solidaritetsfonden), dels för att tillgodose särskilda akuta behov i unionen eller tredjeländer, i synnerhet vid humanitära kriser (reserven för katastrofbistånd).

| H. | En del regioner är strukturellt sårbara för vissa återkommande naturkatastrofer såsom översvämningar, intensiv seismisk aktivitet eller vulkanisk aktivitet eller folkhälsokriser, och kräver därför en särskild proaktiv strategi. |
| --- | --- |

H.

En del regioner är strukturellt sårbara för vissa återkommande naturkatastrofer såsom översvämningar, intensiv seismisk aktivitet eller vulkanisk aktivitet eller folkhälsokriser, och kräver därför en särskild proaktiv strategi.

| I. | Den tid det tar för att betala ut hela biståndet skulle ytterligare kunna förkortas för att tillgodose det akuta behovet av solidaritet inom unionen. |
| --- | --- |

I.

Den tid det tar för att betala ut hela biståndet skulle ytterligare kunna förkortas för att tillgodose det akuta behovet av solidaritet inom unionen.

| 1. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens solidaritetsfond mellan 2002 och 2020 mobiliserade mer än 6,5 miljarder EUR för insatser i samband med 96 katastrofer i 23 medlemsstater och ett anslutningsland. Parlamentet noterar att det största antalet ansökningar lämnades in för att täcka skador som orsakats av översvämningar, och att mer än 60 % av de katastrofer som fick stöd hör till denna kategori. Parlamentet noterar vidare att jordbävningar var de händelser som orsakade den största totala skadan i ekonomiska termer och stod för 48 % av stödet från solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att solidaritetsfondens tillämpningsområde, som en del av unionens samordnade paket för att hantera covid-19-pandemin, utvidgades genom förordning (EU) 2020/461 som trädde i kraft den 1 april 2020. Parlamentet gläder sig över att folkhälsokriser nu omfattas av solidaritetsfonden, vilket gör det möjligt att vid behov utnyttja fonden för att stödja de hårdast drabbade medlemsstaterna och anslutningsländerna. Parlamentet välkomnar i samband med denna revidering ökningen av förskottsbetalningarna till drabbade länder från 10 % av det förväntade stödbeloppet (begränsat till ett högsta belopp på 30 miljoner EUR) till 25 % (begränsat till högst 100 miljoner EUR). Medlemsstaterna uppmanas att till fullo utnyttja denna möjlighet i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i mars 2021 föreslog ett paket på nästan 400 miljoner EUR inom ramen för solidaritetsfonden för 17 medlemsstater och tre anslutningsländer för att bekämpa covid-19-hälsokrisen. Parlamentet noterar att det ekonomiska stödet kommer att täcka en del av de offentliga utgifterna för att finansiera medicinsk och personlig skyddsutrustning, krisstöd till befolkningen och åtgärder för att förebygga, övervaka och kontrollera spridningen av sjukdomen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att solidaritetsfonden, trots covid-19-krisens omfattning, måste fortsätta att ge stöd till länder som återhämtar sig från naturkatastrofer. Parlamentet betonar att klimatförändringarna är en otvetydig verklighet och att det därför är viktigt att agera även på medellång och lång sikt. Parlamentet är fortfarande oroat över huruvida anslaget till solidaritetsfonden är tillräcklig, särskilt med tanke på utökningen av dess tillämpningsområde och sammanslagningen med reserven för katastrofbistånd i den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet noterar att reserven för solidaritet och katastrofbistånd har ett tak på högst 1,2 miljarder EUR. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att länder som ansöker om stöd till följd av covid-19-pandemin under 2020 kommer att få mindre än 50 % av det potentiella stödbeloppet på grund av budgetbegränsningar. Parlamentet är fortsatt oroat över de medel som finns tillgängliga för solidaritetsfonden under perioden 2021–2027, särskilt med hänsyn till dess bredare tillämpningsområde. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att övervaka om det totala stödbeloppet och tilldelningsarrangemangen för reserven för solidaritet och katastrofbistånd påverkar solidaritetsfondens effektivitet, med tanke på både utvidgningen av dess tillämpningsområde och antalet katastrofer och deras omfattning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet gläder sig över att 2014 års reform förtydligade tillåtlighetskriterierna för regionala katastrofer, och att detta ökade deras godkännandegrad från 31 % till 85 %. Parlamentet inser att detta i hög grad har ökat förutsägbarheten i ansökningsprocessen och solidaritetsfondens effektivitet. Parlamentet påpekar att det är viktigt att också ta hänsyn till den ekonomiska uppskattningen av de miljöskador som katastrofen orsakat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de yttersta randområden som drabbas av svåra klimatförhållanden som allvarligt hämmar deras utveckling. Parlamentet anser att det därför är mycket viktigt att vidta särskilda åtgärder för de yttersta randområdena och för alla områden som löper särskilt stor risk att drabbas av naturkatastrofer, såsom öar, bergsregioner och glesbefolkade regioner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att frigöra finansiellt stöd genom solidaritetsfonden till regioner och områden som drabbats särskilt hårt av naturkatastrofer i unionen. Parlamentet anser att det finansiella stödet från fonden ska fördelas rättvist mellan de mest drabbade regionerna och områdena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker fondens stora mervärde när det gäller att stödja nödåtgärder och återuppbyggnadsinsatser och minska den ekonomiska bördan för nationella, regionala och lokala myndigheter, även om det krävs förbättringar när det gäller snabbhet, konsekvens, effektivitet och främjande av insatser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som förebyggande och hantering av katastrofrisker spelar i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja upprättandet av en samordnad plan för en noggrann och snabb skadebedömning. Parlamentet uppmanar varje mottagarland att i sina genomföranderapporter ange de förebyggande åtgärder som de har vidtagit eller planerar att vidta, inbegripet hur de kommer att använda unionens strukturfonder för att begränsa framtida skador och i möjligaste mån undvika att liknande naturkatastrofer upprepas. Parlamentet betonar att framtida utmaningar, antingen när det gäller klimatförändringar eller hot mot folkhälsan, i första hand kräver en förebyggande politik. Parlamentet noterar att solidaritetsfondens insatser är av korrigerande karaktär. Parlamentet betonar därför behovet av effektiva synergier med annan unionspolitik och andra unionsprogram, särskilt sammanhållningsfonderna, unionens civilskyddsmekanism, den europeiska gröna given och unionens politik och program som stöder katastrofförebyggande och riskhantering. Parlamentet efterlyser en översyn av solidaritetsfonden för att säkerställa att principen om ”bättre återuppbyggnad” förankras i den. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av respekt för rättsstatsprincipen och av att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet anser därför att kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, revisionsrätten och, i tillämpliga fall, Europeiska åklagarmyndigheten bör kunna övervaka genomförandet av solidaritetsfonden inom ramen för sina befogenheter och i enlighet med sin behörighet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av praktiskt stöd från kommissionen till medlemsstaterna, särskilt i samband med uppskattningen av skador, och uppmanar kommissionen att säkerställa spridning av god praxis när det gäller styrning och användning av institutionella samordningsstrukturer i katastrofsituationer. Parlamentet betonar att det vid allvarliga jordbävningar eller omfattande översvämningar kan ta längre tid att avhjälpa konsekvenserna än vid andra naturkatastrofer. Parlamentet anser att detta bör återspeglas i alla framtida översyner av solidaritetsfonden, särskilt genom att man ser till att det ges tillräckligt med tid för utnyttjande av medel bortom de nuvarande ansökningsfristerna. |
| --- | --- |

12.

Ansökningarnas kvalitet

| 13. | Europaparlamentet beklagar att kvaliteten på ansökningarna om ekonomiskt stöd varierar och att detta kan förlänga processen för att ta solidaritetsfonden i bruk. Parlamentet noterar att uppskattningen av skador ofta är den svåraste komponenten i detta avseende, på grund av svårigheter när det gäller datainsamling, överlappning och duplicering, samt framtagning av aggregerade uppgifter i enlighet med kommissionens krav. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa krav som är så enkla och okomplicerade som möjligt, samtidigt som den nödvändiga detaljnivån bibehålls. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett gemensamt verktyg eller system för att stärka stödmottagarnas kapacitet att tillämpa enhetliga metoder för att kvantifiera och samla in uppgifter om förluster vid katastrofer, och därigenom minska den administrativa bördan och förenkla ansökningsförfarandet så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som lokala myndigheter, dvs. kommuner, icke-statliga organisationer och det civila samhället spelar för att tillhandahålla fältdata till nationella myndigheter. Parlamentet betonar därför att ett effektivt samarbete med lokala myndigheter och icke-statliga organisationer också kan förbättra ansökningarnas kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla effektiva samordningsmekanismer för att fullt ut utnyttja de icke-statliga organisationernas bidrag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att insamling av uppgifter för ansökningarna om stöd från solidaritetsfonden vid folkhälsokriser är en nyhet för länderna och därför kan visa sig vara särskilt svårt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga och att stödja länderna på alla tänkbara sätt, bland annat genom att tillhandahålla tekniskt stöd. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att förordningen om solidaritetsfonden för tillfället inte tillåter gränsöverskridande stödansökningar, trots att vissa områden som löper särskild risk att drabbas av naturkatastrofer, såsom bergsområden, ofta sträcker sig över nationella gränser. |
| --- | --- |

16.

Snabba insatser

| 17. | Europaparlamentet noterar att i enlighet med artikel 1 i förordningen om solidaritetsfonden inrättades fonden för att göra det möjligt för unionen att snabbt, effektivt och flexibelt vidta åtgärder i nödsituationer. Parlamentet noterar att revisionsrätten i sin särskilda rapport nr 3/2008 konstaterade att solidaritetsfonden inte tillhandahöll snabbt stöd vid nödsituationer, då tiden mellan katastrofen och utbetalningen av stödet vanligtvis uppgick till ungefär ett år. Parlamentet noterar att förfarandets längd endast minskade något efter 2014 års reform av solidaritetsfonden, vilket framhölls i 2018 års utvärdering av solidaritetsfonden. Parlamentet är fortsatt oroat över förfarandets längd inom ramen för bestämmelserna för den nya fleråriga budgetramen, där solidaritetsfondens budget ingår i reserven för solidaritet och katastrofbistånd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att det är mycket viktigt att stöd och medel skickas ut på ett så snabbt, enkelt och flexibelt sätt som möjligt till de drabbade regionerna. Parlamentet påminner i detta avseende om vikten av synergier mellan unionens civilskyddsmekanism, Europeiska regionala utvecklingsfondens del för anpassning till klimatförändringarna och programmen för territoriellt samarbete och solidaritetsfonden. Parlamentet betonar att sådana synergier är avgörande för att säkerställa en heltäckande och snabb reaktion på en nödsituation och samtidigt tillhandahålla ett kraftfullt resilienspaket. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är oroat över att den genomsnittliga tiden för förskottsbetalningar fortfarande är mycket lång (cirka 5 månader), trots det ökade värdet på förskottsbetalningarna från 10 % till 25 % av det förväntade ekonomiska stödet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka snabbare lösningar, och i synnerhet att fortsätta sitt arbete med vägledningen för den förenklade användningen av solidaritetsfonden i syfte att underlätta nationella, regionala och lokala myndigheters åtgärder, samt att fortsätta sitt arbete med att förenkla och påskynda ansökningsförfarandet för medlemsstaterna, till exempel genom att ägna särskild uppmärksamhet åt att förenkla ansökningar om aktivering av solidaritetsfonden i flera regioner i samband med gränsöverskridande katastrofer, i syfte att säkerställa snabbare insatser som svar på intensifieringen av större och regionala naturkatastrofer och större hot mot folkhälsan. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inrätta en mekanism genom vilken ekonomiskt stöd ges till en medlemsstat i en krissituation, även om solidaritetsfondens årliga budget har använts. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att översättning av dokument eller andra specifika tekniska uppgifter kan orsaka avsevärda förseningar i olika skeden av insatserna inom ramen för fonden. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla de medel som krävs för att snabbare översätta de dokument som lämnas in av den katastrofdrabbade staten och på så sätt förhindra att insatserna inom ramen för fonden försenas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro att den tid som förflyter mellan en katastrof och den fulla utbetalningen av stödet, enligt kommissionens uppgifter i dess årsrapporter om solidaritetsfonden, fortfarande är en av de centrala utmaningarna för solidaritetsfonden. Parlamentet betonar att detta är särskilt viktigt i den nuvarande situationen, eftersom covid-19-pandemin och klimatförändringarna sannolikt kommer att leda till en avsevärd ökning av antalet ansökningar, vilket skulle kunna leda till ytterligare förseningar. Parlamentet noterar kommissionens synpunkt att man redan till fullo utnyttjat möjligheterna att påskynda beslutsprocessen för utnyttjande av solidaritetsfonden genom de ändringar som infördes i 2014 års revidering av solidaritetsfonden, och att möjligheterna att ytterligare påskynda utnyttjandet av solidaritetsfonden är begränsade. Parlamentet påminner om att snabba insatser i nödsituationer kan vara avgörande för att garantera att solidaritetsfonden fungerar effektivt. Parlamentet betonar att detta är särskilt relevant i regioner med begränsade alternativa finansieringskällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja alla möjligheter att påskynda utnyttjandet av solidaritetsfonden inom ramen för den nya fleråriga budgetramen, i synnerhet för mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

22.

Resultatet av utvärderingen

| 23. | Europaparlamentet beklagar utvärderingens slutsats att de genomföranderapporter som mottagarländerna lämnar varierar avsevärt i fråga om uppgifternas längd, innehåll och detaljnivå. Parlamentet noterar bekymrat att det på grund av denna variation inte är möjligt att genomföra systematiska och jämförande analyser av resultat eller att jämföra planerade resultat med faktiska resultat. Parlamentet noterar vidare att de analyserade fallstudierna visade att det ofta fanns skillnader mellan vad som enligt genomförandeavtalet antogs utgöra prioriteringarna för stödet från fonden och vad som faktiskt behövdes på plats. Parlamentet är bekymrat över att denna brist på information och jämförbara uppgifter hindrar kommissionen från att effektivt övervaka genomförandet av solidaritetsfonden och potentiellt äventyrar en ekonomisk, ändamålsenlig och effektiv användning av fonden, med negativa effekter för främjandet av territoriell, ekonomisk och social sammanhållning i EU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar uppgifterna i fallstudierna i den externa utvärderingsrapporten enligt vilka det var svårt för vissa mottagarländer att genomföra hela förfarandet för offentlig upphandling under den begränsade tid som stod till förfogande i en krissituation. Parlamentet varnar för att offentlig upphandling i nödsituationer är ett särskilt känsligt område när det gäller bedrägeri, korruption och oegentligheter, och betonar därför vikten av effektiva kontrollsystem och klagomålsförfaranden. Parlamentet betonar vikten av att se till att medlemsstaterna följer förfarandena för offentlig upphandling i samband med krissituationer. Parlamentet betonar att alla undantag måste säkerställa att upphandlingsförfarandena är förenliga med principerna om sund ekonomisk förvaltning och skydd av unionens ekonomiska intressen, inbegripet på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att solidaritetsfonden tas i bruk när en katastrof uppstår och att fördelningen av medel därför inte motsvarar territoriella kvoter. Parlamentet är dock förvånat över utvärderingens slutsats att anslagen koncentreras till ett litet antal mottagare, där 77 % av medlen fördelades till de fyra största medlemsstaterna. Parlamentet betonar att solidariteten måste baseras på behov, med beaktande av mottagarländernas kapacitet att hantera en katastrof. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att solidaritetsfonden genomförs av de utsedda myndigheterna i mottagarländerna enligt principen om delad förvaltning. Parlamentet noterar att kommissionens förmåga att påverka vilka projekt som får stöd därför är begränsad. Parlamentet påminner kommissionen om parlamentets resolution av den 1 december 2016, i vilken man betonade vikten av att avgöra om subventionerna från fonden har använts i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning och uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att förbättra transparensen och garantera allmänhetens tillgång till information under hela mobiliseringsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt fall av potentiellt missbruk av medlen från fonden inom ramen för delad förvaltning och att vidta åtgärder för att förbättra transparensen och övervaka och förhindra sådant missbruk. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar det försenade avslutandet av vissa insatser. Parlamentet är bekymrat över att de nationella myndigheterna i vissa fall krävde längre perioder för att besvara revisionsfrågor eller inte besvarade upprepade begäranden om revisionsinformation. Parlamentet erkänner vikten av att avsluta arbetet i tid. Kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet om avslutandet av insatserna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att solidaritetsfondens årsrapporter omfattar perioden 2008–2018 och offentliggörs på ett oregelbundet sätt. Parlamentet noterar vidare att ingen årsrapport ännu har offentliggjorts för 2019 och 2020. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att före den 1 juli varje år rapportera om solidaritetsfondens verksamhet under det föregående året. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att informera parlamentet om alla iakttagelser inom ramen för den årliga revisionsförklaringen som rör genomförandet av solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet insisterar på att budgetmyndighetens roll måste upprätthållas fullt ut. Parlamentet noterar att anslagen till solidaritetsfonden i den nya fleråriga budgetramen förs in i den allmänna budgeten och görs tillgängliga genom överföringar. Parlamentet betonar behovet av information i god tid om sådana överföringar och att kommissionen, oberoende av det nya förfarandet, måste tillhandahålla information på samma nivå som inom ramen för den föregående fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar vidare avsaknaden av detaljerad bakgrundsinformation om ansökningar om stöd från solidaritetsfonden, vilket hindrar granskningen, och insisterar på att kommissionen ska tillhandahålla all tillgänglig information, i enlighet med artikel 4 i förordningen om solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att göra en ny revision av solidaritetsfonden inför en eventuell omprövning av instrumenten och av budgeten för att säkerställa att en tillräcklig och funktionell budget finns tillgänglig för att effektivt hantera större och regionala naturkatastrofer och större hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om solidaritetsfondens mål att visa solidaritet och att stärka solidariteten. Parlamentet betonar att detta mål endast kan uppnås om medborgarna är medvetna om fondens insatser. Parlamentet betonar vikten av att stärka publiciteten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis för att göra solidaritetsfonden mer synlig. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inkludera en beskrivning av de kommunikations- och publicitetsåtgärder som vidtagits kring solidaritetsfondens insatser i sina genomföranderapporter, i syfte att tillhandahålla en fullständig och systematisk översikt över mediebevakningen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar solidaritetsfondens bristande synlighet, vilket innebär att unionens roll inte alltid tydligt framgår. Parlamentet beklagar att förordningen om solidaritetsfonden varken innehåller någon skyldighet att offentliggöra information om stödet från solidaritetsfonden eller något rapporteringskrav. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna har utvecklat god praxis för att sprida information om stödet från fonden, t.ex. användning av flaggor och unionslogotyper. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra det finansiella stödet från solidaritetsfonden och att informera om de arbeten och tjänster som har finansierats eller kommer att finansieras genom solidaritetsfonden. Parlamentet förväntar sig att den framtida översynen av förordningen om solidaritetsfonden kommer att inbegripa skyldigheten att offentliggöra och informera om stödet från fonden, till exempel via nationella medier och andra medier, för att säkerställa att medborgarna informeras. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att stödet från solidaritetsfonden endast täcker återställandet till det tillstånd som rådde före katastrofen avseende infrastruktur inom områdena energi, vatten och spillvatten, telekommunikation, transport, hälsa samt utbildning, och inte merkostnaden för återuppbyggnad av infrastruktur som är mer motståndskraftig mot katastrofer och klimatförändringar, såsom den europeiska gröna given förordar. Sådan återuppbyggnad ska finansieras av mottagarstaten med egna medel och medel ur andra unionsfonder, såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Parlamentet efterlyser större synergier mellan de sammanhållningspolitiska instrumenten och solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera de regioner som är mer benägna att drabbas av specifika eller återkommande naturkatastrofer och att föreslå en handlingsplan för riskreducerande åtgärder och riktade föregripande åtgärder. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå en översyn av solidaritetsfonden i syfte att inrätta en mer målinriktad, effektiv och reaktiv snabbinsatsmekanism i områden och regioner som är utsatta för särskilda eller återkommande naturkatastrofer. |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 9.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0220.

(4)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(5)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 140.

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

The situation of artists and the cultural recovery in the EU

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen och artiklarna 2, 3 och 4 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen och artiklarna 2, 3 och 4 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och i synnerhet dess artikel 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och i synnerhet dess artikel 19,

| — | med beaktande av Unescos rekommendation om konstnärers yrkesstatus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos rekommendation om konstnärers yrkesstatus,

| — | med beaktande av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll (COM(2018)0268),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser (det tyska ordförandeskapet) av den 20 november 2020 om jämställdhet på kulturområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser (det tyska ordförandeskapet) av den 20 november 2020 om jämställdhet på kulturområdet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten av den 22 mars 2018 från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna om den offentliga politikens roll när det gäller att utveckla entreprenörs- och innovationspotentialen i den kulturella och den kreativa sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 22 mars 2018 från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna om den offentliga politikens roll när det gäller att utveckla entreprenörs- och innovationspotentialen i den kulturella och den kreativa sektorn,

| — | med beaktande av studien av den 1 februari 2021 om situationen för konstnärer och kulturarbetare och den kulturella återhämtningen efter covid-19 i EU – bakgrundsanalys, från parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 1 februari 2021 om situationen för konstnärer och kulturarbetare och den kulturella återhämtningen efter covid-19 i EU – bakgrundsanalys, från parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik (9),

| — | med beaktande av briefingen av den 4 maj 2021 om situationen för konstnärer och kulturarbetare och den kulturella återhämtningen efter covid-19 i EU: politiska rekommendationer, från generaldirektoratet för unionens interna politik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen av den 4 maj 2021 om situationen för konstnärer och kulturarbetare och den kulturella återhämtningen efter covid-19 i EU: politiska rekommendationer, från generaldirektoratet för unionens interna politik (10),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0283/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0283/2021), och av följande skäl:

| A. | Redan i sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning, uppmanade Europaparlamentet uttryckligen medlemsstaterna att utveckla eller genomföra en rättslig och institutionell ram för kreativ konstnärlig verksamhet genom antagande eller tillämpning av en uppsättning sammanhängande och övergripande åtgärder för avtalsförhållanden, social trygghet, sjukförsäkring, direkt och indirekt beskattning och överensstämmelse med EU-regler. |
| --- | --- |

A.

Redan i sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning, uppmanade Europaparlamentet uttryckligen medlemsstaterna att utveckla eller genomföra en rättslig och institutionell ram för kreativ konstnärlig verksamhet genom antagande eller tillämpning av en uppsättning sammanhängande och övergripande åtgärder för avtalsförhållanden, social trygghet, sjukförsäkring, direkt och indirekt beskattning och överensstämmelse med EU-regler.

| B. | I sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa underströk parlamentet på nytt vikten av att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagare inom den kulturella och den kreativa sektorn och uppmanade kommissionen att inrätta en europeisk ram för arbetsvillkor inom den kulturella och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

B.

I sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa underströk parlamentet på nytt vikten av att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagare inom den kulturella och den kreativa sektorn och uppmanade kommissionen att inrätta en europeisk ram för arbetsvillkor inom den kulturella och den kreativa sektorn.

| C. | Kulturen har ett inneboende värde som uttryck för mänsklighet, demokrati och medborgerligt engagemang som kan bidra till arbetet för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

Kulturen har ett inneboende värde som uttryck för mänsklighet, demokrati och medborgerligt engagemang som kan bidra till arbetet för hållbar utveckling.

| D. | Kulturen och konstnärlig frihet är mycket viktiga för ett dynamiskt samhälle, gör det möjligt för alla samhällsskikt att uttrycka sin identitet, för att på så sätt bidra till social sammanhållning och interkulturell dialog och bana väg för en allt fastare sammanslutning i EU, och spelar också en stor roll för att främja den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

D.

Kulturen och konstnärlig frihet är mycket viktiga för ett dynamiskt samhälle, gör det möjligt för alla samhällsskikt att uttrycka sin identitet, för att på så sätt bidra till social sammanhållning och interkulturell dialog och bana väg för en allt fastare sammanslutning i EU, och spelar också en stor roll för att främja den digitala och gröna omställningen.

| E. | Kulturen, konsten, kulturarvet och den kulturella mångfalden är av stort värde för det europeiska samhället på många plan – kultur, utbildning, demokrati, miljö, sociala aspekter, mänskliga rättigheter och ekonomi – och bör främjas och stödjas. Europas kulturella och kreativa sektorer bidrar starkt till en gemensam europeisk identitet och till våra värderingar, vår psykiska hälsa och vårt ekonomiska välstånd, och på lång sikt till skapandet av en europeisk offentlig sfär. |
| --- | --- |

E.

Kulturen, konsten, kulturarvet och den kulturella mångfalden är av stort värde för det europeiska samhället på många plan – kultur, utbildning, demokrati, miljö, sociala aspekter, mänskliga rättigheter och ekonomi – och bör främjas och stödjas. Europas kulturella och kreativa sektorer bidrar starkt till en gemensam europeisk identitet och till våra värderingar, vår psykiska hälsa och vårt ekonomiska välstånd, och på lång sikt till skapandet av en europeisk offentlig sfär.

| F. | De kulturella och kreativa sektorerna i EU står för mellan 4 och 7 % av EU:s BNP och 8,7 miljoner arbetstillfällen inom EU. |
| --- | --- |

F.

De kulturella och kreativa sektorerna i EU står för mellan 4 och 7 % av EU:s BNP och 8,7 miljoner arbetstillfällen inom EU.

| G. | Unionen har hittills endast haft begränsad behörighet på kulturområdet. Parlamentet har fått kämpa hårt för att öka budgeten för programmet Kreativa Europa. Kreativa Europa är det enda program i unionen som är specifikt inriktat på kultur. Anslagen till programmet är dock fortfarande alltför små i förhållande till kulturarbetarnas behov i Europa och för de kulturella och kreativa sektorerna i stort. |
| --- | --- |

G.

Unionen har hittills endast haft begränsad behörighet på kulturområdet. Parlamentet har fått kämpa hårt för att öka budgeten för programmet Kreativa Europa. Kreativa Europa är det enda program i unionen som är specifikt inriktat på kultur. Anslagen till programmet är dock fortfarande alltför små i förhållande till kulturarbetarnas behov i Europa och för de kulturella och kreativa sektorerna i stort.

| H. | Den kulturella och den kreativa sektorn består främst av mikroenheter respektive små och medelstora enheter – både organisationer och företag – med begränsad tillgång till de finansiella marknaderna, samt egenföretagande konstnärer, kulturarbetare, frilansare och entreprenörer, som ofta arbetar deltid och har oregelbundna och blandade inkomster från olika källor. |
| --- | --- |

H.

Den kulturella och den kreativa sektorn består främst av mikroenheter respektive små och medelstora enheter – både organisationer och företag – med begränsad tillgång till de finansiella marknaderna, samt egenföretagande konstnärer, kulturarbetare, frilansare och entreprenörer, som ofta arbetar deltid och har oregelbundna och blandade inkomster från olika källor.

| I. | Egenföretagande är vanligare (33 %) i den kulturella och kreativa sektorn jämfört med sysselsättningen i ekonomin som helhet (14 %), och det är mer sannolikt att arbetstagare inom kultur och konst arbetar deltid, vilket leder till utmaningar när det gäller tillgång till stödåtgärder och skyddsnät, och minskar den övergripande motståndskraften hos egenföretagare i den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

I.

Egenföretagande är vanligare (33 %) i den kulturella och kreativa sektorn jämfört med sysselsättningen i ekonomin som helhet (14 %), och det är mer sannolikt att arbetstagare inom kultur och konst arbetar deltid, vilket leder till utmaningar när det gäller tillgång till stödåtgärder och skyddsnät, och minskar den övergripande motståndskraften hos egenföretagare i den kulturella och kreativa sektorn.

| J. | I en del medlemsstater saknar vissa yrkesverksamma i den kulturella och kreativa sektorn helt rättslig status. |
| --- | --- |

J.

I en del medlemsstater saknar vissa yrkesverksamma i den kulturella och kreativa sektorn helt rättslig status.

| K. | Medlemsstaternas nedstängningsåtgärder på grund av covid-19-pandemin har allvarligt undergrävt det ömtåliga kulturella och kreativa ekosystemet, vilket hotar kulturellt och konstnärligt skapande och uttryck och försvagar det bidrag som konst och kultur ger till bland annat vårt välbefinnande, vår kulturella mångfald och vår demokrati. Omsättningen minskade med över 30 % i den kulturella och kreativa sektorn 2020, med en sammanlagd förlust på 199 miljarder euro. Sektorn för musik och scenkonst uppvisade förluster på 75 % respektive 90 % (11). |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaternas nedstängningsåtgärder på grund av covid-19-pandemin har allvarligt undergrävt det ömtåliga kulturella och kreativa ekosystemet, vilket hotar kulturellt och konstnärligt skapande och uttryck och försvagar det bidrag som konst och kultur ger till bland annat vårt välbefinnande, vår kulturella mångfald och vår demokrati. Omsättningen minskade med över 30 % i den kulturella och kreativa sektorn 2020, med en sammanlagd förlust på 199 miljarder euro. Sektorn för musik och scenkonst uppvisade förluster på 75 % respektive 90 % (11).

| L. | Kultur är ett ekosystem som inte bara genererar ett högt ekonomiskt värde (4,4 % av EU:s BNP sett till den totala omsättningen, och sysselsättning för omkring 7,6 miljoner människor) utan även har stor social betydelse och bidrar till demokratiska, hållbara, fria, rättvisa och inkluderande samhällen. Kulturen återspeglar och stärker Europas mångfald, värderingar, historia och friheter. |
| --- | --- |

L.

Kultur är ett ekosystem som inte bara genererar ett högt ekonomiskt värde (4,4 % av EU:s BNP sett till den totala omsättningen, och sysselsättning för omkring 7,6 miljoner människor) utan även har stor social betydelse och bidrar till demokratiska, hållbara, fria, rättvisa och inkluderande samhällen. Kulturen återspeglar och stärker Europas mångfald, värderingar, historia och friheter.

| M. | Det har tydligt visats att den kultur som spreds under covid-19-nedstängningen i hög grad förbättrade EU-medborgarnas psykiska hälsa och förhindrade att psykiska problem på grund av långvarig isolering förvärrades. |
| --- | --- |

M.

Det har tydligt visats att den kultur som spreds under covid-19-nedstängningen i hög grad förbättrade EU-medborgarnas psykiska hälsa och förhindrade att psykiska problem på grund av långvarig isolering förvärrades.

| N. | Traditionell kultur och utövare måste få stöd om vi ska kunna skydda vårt kulturarv. |
| --- | --- |

N.

Traditionell kultur och utövare måste få stöd om vi ska kunna skydda vårt kulturarv.

| O. | En flerdimensionell europeisk ram för arbetsvillkor i den kulturella och kreativa sektorn måste samordnas med EU:s politik för sysselsättning, konkurrens, den inre marknaden, sociala frågor, grundläggande rättigheter och jämlikhet samt upphovsrätt och kulturens finansiering, och det behövs också permanent övervakning av hur medlemsstaternas arbete framskrider för att förbättra arbetsvillkoren i den kulturella och den kreativa sektorn och för att dela bästa praxis mellan länderna, med fullt beaktande av EU:s och medlemsstaternas respektive behörighetsområden. |
| --- | --- |

O.

En flerdimensionell europeisk ram för arbetsvillkor i den kulturella och kreativa sektorn måste samordnas med EU:s politik för sysselsättning, konkurrens, den inre marknaden, sociala frågor, grundläggande rättigheter och jämlikhet samt upphovsrätt och kulturens finansiering, och det behövs också permanent övervakning av hur medlemsstaternas arbete framskrider för att förbättra arbetsvillkoren i den kulturella och den kreativa sektorn och för att dela bästa praxis mellan länderna, med fullt beaktande av EU:s och medlemsstaternas respektive behörighetsområden.

| P. | Mycket få framsteg har noterats sedan parlamentet efterlyste förbättringar av konstnärernas situation i sina resolutioner från juni 2007, november 2016 och september 2020, och de flesta av parlamentets krav gäller fortfarande, särskilt om man beaktar de stora skillnaderna i stödprogrammen för konstnärer och kulturarbetare mellan olika medlemsstater. Konstnärernas situation har snarare försämrats och därmed har de flesta av parlamentets krav nu blivit akuta. |
| --- | --- |

P.

Mycket få framsteg har noterats sedan parlamentet efterlyste förbättringar av konstnärernas situation i sina resolutioner från juni 2007, november 2016 och september 2020, och de flesta av parlamentets krav gäller fortfarande, särskilt om man beaktar de stora skillnaderna i stödprogrammen för konstnärer och kulturarbetare mellan olika medlemsstater. Konstnärernas situation har snarare försämrats och därmed har de flesta av parlamentets krav nu blivit akuta.

| Q. | Covid-19-krisen har blottlagt de redan befintliga sårbarheterna i den kulturella och kreativa sektorn, som kännetecknas av intermittens, heterogenitet och instabilitet, de bräckliga försörjningsmöjligheterna för konstnärer och kulturarbetare samt de ansträngda budgetarna för många kulturinstitutioner och otillräcklig offentlig finansiering. Konstnärer och yrkesverksamma inom kultur och kreativitet har försatts i ännu mer otrygga situationer, eftersom inkomstbortfallet för frilansare och atypiska arbetstagare, som utgör majoriteten i sektorn, ofta har förvärrats på grund av att nationella sociala trygghetssystem och särskilda stödåtgärder har varit för svaga eller saknats helt. |
| --- | --- |

Q.

Covid-19-krisen har blottlagt de redan befintliga sårbarheterna i den kulturella och kreativa sektorn, som kännetecknas av intermittens, heterogenitet och instabilitet, de bräckliga försörjningsmöjligheterna för konstnärer och kulturarbetare samt de ansträngda budgetarna för många kulturinstitutioner och otillräcklig offentlig finansiering. Konstnärer och yrkesverksamma inom kultur och kreativitet har försatts i ännu mer otrygga situationer, eftersom inkomstbortfallet för frilansare och atypiska arbetstagare, som utgör majoriteten i sektorn, ofta har förvärrats på grund av att nationella sociala trygghetssystem och särskilda stödåtgärder har varit för svaga eller saknats helt.

| R. | Pandemins effekter fortsätter och det har blivit omöjligt för de flesta konstnärer och verksamma i den kulturella och den kreativa sektorn att utföra sina verksamheter och behålla sina jobb. De osäkra framtidsutsikterna leder redan till att yrkesverksamma lämnar sektorn, vilket kommer att få långvariga effekter på sammansättningen av och mångfalden inom den kulturella och den kreativa sektorn som helhet i Europa och avskräcka ungdomar, såväl som personer från marginaliserade grupper, från att arbeta i dessa sektorer, och det kommer att minska kreativiteten i det europeiska samhället och ekonomin i stort. |
| --- | --- |

R.

Pandemins effekter fortsätter och det har blivit omöjligt för de flesta konstnärer och verksamma i den kulturella och den kreativa sektorn att utföra sina verksamheter och behålla sina jobb. De osäkra framtidsutsikterna leder redan till att yrkesverksamma lämnar sektorn, vilket kommer att få långvariga effekter på sammansättningen av och mångfalden inom den kulturella och den kreativa sektorn som helhet i Europa och avskräcka ungdomar, såväl som personer från marginaliserade grupper, från att arbeta i dessa sektorer, och det kommer att minska kreativiteten i det europeiska samhället och ekonomin i stort.

| S. | Många medlemsstater har vidtagit omfattande nödåtgärder för att hjälpa den kulturella och den kreativa sektorn att överleva krisen. Detta stöd varierade dock kraftigt mellan medlemsstaterna, var inte anpassat till alla inom sektorn och tillhandahölls ibland med förseningar som äventyrar delar av sektorn. Stödet var inte tillgängligt för flera kategorier kulturarbetare, konstnärer och kulturförmedlare på grund av deras särskilda ställning i arbetslivet, och därmed har det inte räckt för att garantera hållbara arbetsvillkor. Det sena och ibland otillräckliga offentliga stödet ledde till att sektorn var tvungen att förlita sig på sig själv för att hitta stöd, vilket framhävde vikten av fungerande stödmekanismer för att skydda konstnärers och kulturarbetares sociala rättigheter och för att skydda mångfalden av kulturella uttryck. |
| --- | --- |

S.

Många medlemsstater har vidtagit omfattande nödåtgärder för att hjälpa den kulturella och den kreativa sektorn att överleva krisen. Detta stöd varierade dock kraftigt mellan medlemsstaterna, var inte anpassat till alla inom sektorn och tillhandahölls ibland med förseningar som äventyrar delar av sektorn. Stödet var inte tillgängligt för flera kategorier kulturarbetare, konstnärer och kulturförmedlare på grund av deras särskilda ställning i arbetslivet, och därmed har det inte räckt för att garantera hållbara arbetsvillkor. Det sena och ibland otillräckliga offentliga stödet ledde till att sektorn var tvungen att förlita sig på sig själv för att hitta stöd, vilket framhävde vikten av fungerande stödmekanismer för att skydda konstnärers och kulturarbetares sociala rättigheter och för att skydda mångfalden av kulturella uttryck.

| T. | Den gränsöverskridande rörligheten är ett viktigt inslag i konstnärers och kulturarbetares yrkesutövning. De flesta av dagens finansieringsinstrument till stöd för rörligheten stimulerar emellertid inte i tillräcklig omfattning en miljömässigt och socialt hållbar rörlighet och hindrar konstnärers och kulturarbetares möjlighet till balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

T.

Den gränsöverskridande rörligheten är ett viktigt inslag i konstnärers och kulturarbetares yrkesutövning. De flesta av dagens finansieringsinstrument till stöd för rörligheten stimulerar emellertid inte i tillräcklig omfattning en miljömässigt och socialt hållbar rörlighet och hindrar konstnärers och kulturarbetares möjlighet till balans mellan arbete och privatliv.

| U. | I rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 prioriteras inrättandet av ett ekosystem med stöd till konstnärer och yrkesverksamma inom den kulturella och den kreativa sektorn, och behovet av gemensamma insatser på detta område erkänns. Behovet av sådana gemensamma insatser är akut. |
| --- | --- |

U.

I rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 prioriteras inrättandet av ett ekosystem med stöd till konstnärer och yrkesverksamma inom den kulturella och den kreativa sektorn, och behovet av gemensamma insatser på detta område erkänns. Behovet av sådana gemensamma insatser är akut.

| V. | Det finns flera olika definitioner av konstnärer och kulturarbetare inom EU, vilket försvårar en eventuell harmonisering. Många inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel skribenter, litterära översättare, producenter och tekniker, arbetar under otrygga förhållanden eftersom det inte finns någon enhetlig definition av deras yrkesstatus. |
| --- | --- |

V.

Det finns flera olika definitioner av konstnärer och kulturarbetare inom EU, vilket försvårar en eventuell harmonisering. Många inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel skribenter, litterära översättare, producenter och tekniker, arbetar under otrygga förhållanden eftersom det inte finns någon enhetlig definition av deras yrkesstatus.

| W. | Flera medlemsstater har infört särskild lagstiftning som ger konstnärer en särskild yrkesstatus så att de får tillgång till sociala förmåner. Lagstiftningen varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna, vilket hindrar dels det ömsesidiga erkännandet av konstnärers och kulturarbetares yrkesstatus, dels samarbete och rörlighet över nationsgränserna. Därmed skapas barriärer för det kulturella och konstnärliga skapandet och uttrycket och den fria rörligheten, och i slutändan även för den kulturella mångfalden och sociala hållbarheten i Europa. |
| --- | --- |

W.

Flera medlemsstater har infört särskild lagstiftning som ger konstnärer en särskild yrkesstatus så att de får tillgång till sociala förmåner. Lagstiftningen varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna, vilket hindrar dels det ömsesidiga erkännandet av konstnärers och kulturarbetares yrkesstatus, dels samarbete och rörlighet över nationsgränserna. Därmed skapas barriärer för det kulturella och konstnärliga skapandet och uttrycket och den fria rörligheten, och i slutändan även för den kulturella mångfalden och sociala hållbarheten i Europa.

| X. | Det ekonomiska stödet till den kulturella och kreativa sektorn varierar kraftigt mellan medlemsstaterna vad gäller budgetanslag, vägledande prioriteringar och värderingar, vilket bidrar till växande skillnader för kulturarbetares möjlighet att stanna kvar i yrket mellan olika länder och hindrar ett inkluderande, hållbart och balanserat samarbete och rörlighet över nationsgränserna. |
| --- | --- |

X.

Det ekonomiska stödet till den kulturella och kreativa sektorn varierar kraftigt mellan medlemsstaterna vad gäller budgetanslag, vägledande prioriteringar och värderingar, vilket bidrar till växande skillnader för kulturarbetares möjlighet att stanna kvar i yrket mellan olika länder och hindrar ett inkluderande, hållbart och balanserat samarbete och rörlighet över nationsgränserna.

| Y. | De som arbetar i den kulturella och den kreativa sektorn tenderar att ha atypiska arbetsmönster på grund av själva sektorns natur, och de måste ofta acceptera osäkra arbetsvillkor som försvårar deras tillgång till ett heltäckande socialt skydd och utestänger dem från pension och sjuk- och arbetslöshetsersättning. |
| --- | --- |

Y.

De som arbetar i den kulturella och den kreativa sektorn tenderar att ha atypiska arbetsmönster på grund av själva sektorns natur, och de måste ofta acceptera osäkra arbetsvillkor som försvårar deras tillgång till ett heltäckande socialt skydd och utestänger dem från pension och sjuk- och arbetslöshetsersättning.

| Z. | Ersättning till yrkesutövare inom den kulturella och kreativa sektorn är ofta oregelbunden och osäker och kommer från olika källor, till exempel kontrakt, royalty, stipendier och bidrag. Det gör deras inkomster mycket oförutsägbara och försätter dem i en sårbar situation med mycket små marginaler. |
| --- | --- |

Z.

Ersättning till yrkesutövare inom den kulturella och kreativa sektorn är ofta oregelbunden och osäker och kommer från olika källor, till exempel kontrakt, royalty, stipendier och bidrag. Det gör deras inkomster mycket oförutsägbara och försätter dem i en sårbar situation med mycket små marginaler.

| AA. | Covid-19-pandemin och nedstängningarna begränsade kraftigt de möjliga intäktsflödena för majoriteten av konstnärer och kulturarbetare. Inkomst baserad på upphovsrätt och närliggande rättigheter var en av de få kvarvarande inkomstkällorna. I många medlemsstater efterlevs inte dessa rättigheter av distributionsplattformarna, som pressar rättighetsinnehavarna att acceptera avtalsvillkor där de avsäger sig dessa rättigheter, ibland för all framtid. Detta begränsar i hög grad möjligheten att försörja sig på sitt arbete. |
| --- | --- |

AA.

Covid-19-pandemin och nedstängningarna begränsade kraftigt de möjliga intäktsflödena för majoriteten av konstnärer och kulturarbetare. Inkomst baserad på upphovsrätt och närliggande rättigheter var en av de få kvarvarande inkomstkällorna. I många medlemsstater efterlevs inte dessa rättigheter av distributionsplattformarna, som pressar rättighetsinnehavarna att acceptera avtalsvillkor där de avsäger sig dessa rättigheter, ibland för all framtid. Detta begränsar i hög grad möjligheten att försörja sig på sitt arbete.

| AB. | Upphovspersoner, utövande konstnärer och alla kulturskapare bör ha tillgång till en garanterad minimistandard för social trygghet, inbegripet arbetslöshets- och sjukförsäkring samt pensionsavsättningar, så att de kan koncentrera sig fullt ut på sitt konstnärskap och sin kreativitet. |
| --- | --- |

AB.

Upphovspersoner, utövande konstnärer och alla kulturskapare bör ha tillgång till en garanterad minimistandard för social trygghet, inbegripet arbetslöshets- och sjukförsäkring samt pensionsavsättningar, så att de kan koncentrera sig fullt ut på sitt konstnärskap och sin kreativitet.

| AC. | Bristen på, och hinder för, kollektivförhandlingar för egenföretagande konstnärer och arbetstagare i den kulturella och kreativa sektorn bidrar ytterligare till att försvaga deras ställning på arbetsmarknaden och leder till bristande social trygghet och långsiktiga negativa effekter på deras ställning och trygghet. Kollektiv hantering av upphovsrättigheter är en viktig inkomstkälla för flertalet kulturskapare och konstnärer i Europa genom att säkra en kontinuerlig inkomst, och det bör även skydda dem från att stora och dominerande medieföretag och streamingplattformar använder sig av otillbörliga metoder. |
| --- | --- |

AC.

Bristen på, och hinder för, kollektivförhandlingar för egenföretagande konstnärer och arbetstagare i den kulturella och kreativa sektorn bidrar ytterligare till att försvaga deras ställning på arbetsmarknaden och leder till bristande social trygghet och långsiktiga negativa effekter på deras ställning och trygghet. Kollektiv hantering av upphovsrättigheter är en viktig inkomstkälla för flertalet kulturskapare och konstnärer i Europa genom att säkra en kontinuerlig inkomst, och det bör även skydda dem från att stora och dominerande medieföretag och streamingplattformar använder sig av otillbörliga metoder.

| AD. | Gränsöverskridande rörlighet är en viktig del av arbetet för konstnärer, upphovspersoner, scenkonstnärer och alla kulturskapare och kulturarbetare, men rörligheten försvåras ofta av byråkratiska förfaranden, brist på tydlig information och en uppsjö administrativa regler och krav i medlemsstaterna, särskilt när det gäller social trygghet och beskattning, samt komplicerade och kostsamma förfaranden för att transportera den ömtåliga utrustning som används. Dessa hinder för gränsöverskridande kulturell rörlighet undergräver principen om fri rörlighet. |
| --- | --- |

AD.

Gränsöverskridande rörlighet är en viktig del av arbetet för konstnärer, upphovspersoner, scenkonstnärer och alla kulturskapare och kulturarbetare, men rörligheten försvåras ofta av byråkratiska förfaranden, brist på tydlig information och en uppsjö administrativa regler och krav i medlemsstaterna, särskilt när det gäller social trygghet och beskattning, samt komplicerade och kostsamma förfaranden för att transportera den ömtåliga utrustning som används. Dessa hinder för gränsöverskridande kulturell rörlighet undergräver principen om fri rörlighet.

| AE. | Offentligt stöd anses vara den viktigaste och mest effektiva formen av ekonomiskt stöd till den kulturella och kreativa sektorn, men det är ofta otillräckligt, alltför byråkratiskt och alltför svårt, eller omöjligt, att få tillgång till, särskilt för marginaliserade grupper, och ibland partiskt på grund av politiskt inflytande vilket kan avskräcka nya konstnärer och kulturskapare från att ens ansöka. Avsaknaden av en övergripande europeisk finansieringsstrategi för sektorn från kommissionens sida, de olika källorna inom den fleråriga budgetramen och bristen på integrering av dem är också hinder för tillgången till offentligt stöd. |
| --- | --- |

AE.

Offentligt stöd anses vara den viktigaste och mest effektiva formen av ekonomiskt stöd till den kulturella och kreativa sektorn, men det är ofta otillräckligt, alltför byråkratiskt och alltför svårt, eller omöjligt, att få tillgång till, särskilt för marginaliserade grupper, och ibland partiskt på grund av politiskt inflytande vilket kan avskräcka nya konstnärer och kulturskapare från att ens ansöka. Avsaknaden av en övergripande europeisk finansieringsstrategi för sektorn från kommissionens sida, de olika källorna inom den fleråriga budgetramen och bristen på integrering av dem är också hinder för tillgången till offentligt stöd.

| AF. | Osäkerheten vad gäller tillgång till såväl sociala förmåner som bidrag, stöd och andra finansieringsmöjligheter, på både nationell och europeisk nivå, är störst för frilansarbetarna. |
| --- | --- |

AF.

Osäkerheten vad gäller tillgång till såväl sociala förmåner som bidrag, stöd och andra finansieringsmöjligheter, på både nationell och europeisk nivå, är störst för frilansarbetarna.

| AG. | Covid-19-pandemin har belyst kulturarbetares beroende av kortfristigt offentligt och privat ekonomiskt stöd och projektbaserat stöd på medellång sikt. Detta har visat på de allmänna strukturella svårigheterna inom sektorn. |
| --- | --- |

AG.

Covid-19-pandemin har belyst kulturarbetares beroende av kortfristigt offentligt och privat ekonomiskt stöd och projektbaserat stöd på medellång sikt. Detta har visat på de allmänna strukturella svårigheterna inom sektorn.

| AH. | Tillgången till finansiering är fortfarande den största utmaningen i synnerhet för mindre aktörer inom den kulturella och kreativa sektorn, såsom enskilda konstnärer, konstnärskollektiv och arbetstagare inom den kulturella och kreativa sektorn, som ofta inte kan få lån och bankgarantier, vilket gör det än viktigare att offentliga och privata bidrag och stöd är tillgängliga för alla. Det är viktigt med stöd till samtliga kultursektorer, inklusive kulturförmedlande yrkesgrupper som har en mycket viktig roll att spela som förbindelselänk mellan publiken och kulturproduktionen eller kulturarvet, genom att säkerställa tillgång till och spridning av kulturen till en bredare allmänhet. |
| --- | --- |

AH.

Tillgången till finansiering är fortfarande den största utmaningen i synnerhet för mindre aktörer inom den kulturella och kreativa sektorn, såsom enskilda konstnärer, konstnärskollektiv och arbetstagare inom den kulturella och kreativa sektorn, som ofta inte kan få lån och bankgarantier, vilket gör det än viktigare att offentliga och privata bidrag och stöd är tillgängliga för alla. Det är viktigt med stöd till samtliga kultursektorer, inklusive kulturförmedlande yrkesgrupper som har en mycket viktig roll att spela som förbindelselänk mellan publiken och kulturproduktionen eller kulturarvet, genom att säkerställa tillgång till och spridning av kulturen till en bredare allmänhet.

| AI. | Många privata investerare och offentliga finansiärer har dragit ned på eller helt upphört med sitt ekonomiska stöd till kulturprojekt under krisen, särskilt till projekt som är gränsöverskridande. Detta understryker vikten av tillförlitlig och jämn offentlig finansiering. |
| --- | --- |

AI.

Många privata investerare och offentliga finansiärer har dragit ned på eller helt upphört med sitt ekonomiska stöd till kulturprojekt under krisen, särskilt till projekt som är gränsöverskridande. Detta understryker vikten av tillförlitlig och jämn offentlig finansiering.

| AJ. | Utbildning och kultur är viktiga stöttepelare för att skapa ett inkluderande och sammanhållet samhälle för alla, stimulera integrationen och bevara Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

AJ.

Utbildning och kultur är viktiga stöttepelare för att skapa ett inkluderande och sammanhållet samhälle för alla, stimulera integrationen och bevara Europas konkurrenskraft.

| AK. | Streamingtjänster baserade utanför EU har ökat sina investeringar i infrastrukturen i medlemsstaternas kulturella och kreativa sektorer, för att kunna ta fram mer innehåll avsett för spridning online. |
| --- | --- |

AK.

Streamingtjänster baserade utanför EU har ökat sina investeringar i infrastrukturen i medlemsstaternas kulturella och kreativa sektorer, för att kunna ta fram mer innehåll avsett för spridning online.

| AL. | Kulturarbetare utsätts ofta för rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och exkludering baserat på den upplevda identiteten till följd av strukturell och institutionell rasism och symbolism, vilket resulterar i ansträngda relationer och samarbetsförhållanden med relevanta institutioner samt utgör hinder för den konstnärliga friheten. |
| --- | --- |

AL.

Kulturarbetare utsätts ofta för rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och exkludering baserat på den upplevda identiteten till följd av strukturell och institutionell rasism och symbolism, vilket resulterar i ansträngda relationer och samarbetsförhållanden med relevanta institutioner samt utgör hinder för den konstnärliga friheten.

| AM. | Kulturarbetare med funktionsnedsättning utesluts från strategier och finansiering inom den kulturella och kreativa sektorn eftersom hänsyn inte tas till t.ex. nedsatt rörelseförmåga eller svårigheter att hantera byråkratiska finansieringsförfaranden. |
| --- | --- |

AM.

Kulturarbetare med funktionsnedsättning utesluts från strategier och finansiering inom den kulturella och kreativa sektorn eftersom hänsyn inte tas till t.ex. nedsatt rörelseförmåga eller svårigheter att hantera byråkratiska finansieringsförfaranden.

| AN. | Även om kvinnors deltagande i den kulturella och kreativa sektorn är högt kvarstår en stor del av könsdiskrimineringen, liksom brist på tillgång, löneskillnader mellan könen och hinder för representation och synlighet. Kvinnor innehar sällan centrala kreativa befattningar respektive beslutsfattande positioner i kulturinstitutioner. Kvinnliga konstnärer tystas ofta ner och utsätts för oproportionerlig kritik på grund av sitt arbete, och kvinnor och hbtqi+-konstnärer utsätts oftare för angrepp eller blir föremål för restriktioner. |
| --- | --- |

AN.

Även om kvinnors deltagande i den kulturella och kreativa sektorn är högt kvarstår en stor del av könsdiskrimineringen, liksom brist på tillgång, löneskillnader mellan könen och hinder för representation och synlighet. Kvinnor innehar sällan centrala kreativa befattningar respektive beslutsfattande positioner i kulturinstitutioner. Kvinnliga konstnärer tystas ofta ner och utsätts för oproportionerlig kritik på grund av sitt arbete, och kvinnor och hbtqi+-konstnärer utsätts oftare för angrepp eller blir föremål för restriktioner.

| AO. | Konstnärer och kulturarbetare från marginaliserade grupper, som kvinnor, unga, personer från rasmässiga, etniska och geografiska minoriteter, personer med sårbar socioekonomisk bakgrund, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer, har sämre tillgång till jobb i konst- och kulturbranschen och färre möjligheter att bygga långsiktiga karriärer i sektorn. Covid-19-pandemin har haft särskilt stor inverkan på kvinnor och har förvärrat de redan befintliga hindren för tillgång, lika lön, representation och synlighet i den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

AO.

Konstnärer och kulturarbetare från marginaliserade grupper, som kvinnor, unga, personer från rasmässiga, etniska och geografiska minoriteter, personer med sårbar socioekonomisk bakgrund, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer, har sämre tillgång till jobb i konst- och kulturbranschen och färre möjligheter att bygga långsiktiga karriärer i sektorn. Covid-19-pandemin har haft särskilt stor inverkan på kvinnor och har förvärrat de redan befintliga hindren för tillgång, lika lön, representation och synlighet i den kulturella och kreativa sektorn.

| AP. | Yttrandefriheten och den konstnärliga friheten, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, är i dag hotade i flera medlemsstater på grund av statlig inblandning och politiskt motiverade restriktioner och stöter i bland på hinder i form av antiterrorlagstiftning eller påståenden om att konstverk är kränkande för religiösa känslor eller nationella symboler, eller bedöms som stötande eller olämpliga, vilket också leder till självcensur. |
| --- | --- |

AP.

Yttrandefriheten och den konstnärliga friheten, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, är i dag hotade i flera medlemsstater på grund av statlig inblandning och politiskt motiverade restriktioner och stöter i bland på hinder i form av antiterrorlagstiftning eller påståenden om att konstverk är kränkande för religiösa känslor eller nationella symboler, eller bedöms som stötande eller olämpliga, vilket också leder till självcensur.

| AQ. | Nationella stödprogram under krisen, särskilt hjälpprogram till de yrkesutövare inom den kulturella och kreativa sektorn som inte faller under de nationella definitionerna av ”konstnär”, bland annat frilansande skribenter och upphovspersoner, var och är fortfarande fragmenterade. |
| --- | --- |

AQ.

Nationella stödprogram under krisen, särskilt hjälpprogram till de yrkesutövare inom den kulturella och kreativa sektorn som inte faller under de nationella definitionerna av ”konstnär”, bland annat frilansande skribenter och upphovspersoner, var och är fortfarande fragmenterade.

| AR. | Följderna av pandemin har gjort att en hel generation unga konstnärer och kulturarbetare kommer att få kämpa för att få anställning inom kultursektorn eller bli antagna till högre konstutbildning på grund av de minskande möjligheterna. Kulturarbetare under 30 år löper större risk att bli arbetslösa, tvingas ta oavlönade arbeten eller utnyttjas i arbetet, t.ex. genom uteblivna löneutbetalningar eller otrygga anställningsavtal. |
| --- | --- |

AR.

Följderna av pandemin har gjort att en hel generation unga konstnärer och kulturarbetare kommer att få kämpa för att få anställning inom kultursektorn eller bli antagna till högre konstutbildning på grund av de minskande möjligheterna. Kulturarbetare under 30 år löper större risk att bli arbetslösa, tvingas ta oavlönade arbeten eller utnyttjas i arbetet, t.ex. genom uteblivna löneutbetalningar eller otrygga anställningsavtal.

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna kulturens inneboende värde och dess grundläggande betydelse för samhället, dess utveckling och vårt välbefinnande, ekonomin och inkludering, och att omsätta detta erkännande i lämpligt och kontinuerligt ekonomiskt och strukturellt stöd.

2.

Europaparlamentet beklagar att kulturell verksamhet ofta har betraktats som icke nödvändig. Parlamentet erinrar om att kulturen spelar en avgörande roll i vårt samhälle, i ännu högre grad under kristider, och uppmanar därför till att alla kulturanläggningar öppnas så snart som möjligt igen. Parlamentet inser att det behövs omedelbart stöd och att alla nödvändiga nödåtgärder måste sättas in omedelbart för att den kulturella och kreativa sektorn ska kunna överleva. Man måste även planera för en ordnad återstart för denna viktiga sektor, ge strukturellt stöd inte bara i form av innovationsprogram och ekonomiska medel utan även genom att se till att det finns utbildningsmöjligheter för unga människor.

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla och konsolidera sin branschpolicy för den kulturella och kreativa sektorn till en sammanhängande, konkurrenskraftig och långsiktig strategi för att stimulera sektorns konkurrenskraft, dess strategiska värde för Europas ekonomi och vårt sätt att leva, och för att göra det möjligt att nå potentialen för nya arbetstillfällen och tillväxt inom sektorn. Parlamentet betonar den kulturella och kreativa sektorns potential när det gäller ungdomssysselsättning och återindustrialisering, särskilt den kulturella och kreativa sektorns växande möjligheter för unga via den digitala miljön.

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera den kulturella och den kreativa sektorn i alla ekonomiska stödåtgärder, såsom InvestEU och NextGenerationEU. Parlamentet betonar vikten av riktade resurser baserat på de olika sektorernas särdrag och de potentiella stödmottagarnas omfattning för att garantera lösningar som inte skapar ytterligare orättvisor inom EU.

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna det europeiska mervärdet av gränsöverskridande samarbete och att undanröja alla hinder för hållbar och inkluderande gränsöverskridande rörlighet inom och utanför EU för konstnärer och kulturarbetare.

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge upphovspersoner, utövande konstnärer och andra verksamma i den kulturella och den kreativa sektorn tydlig information och tydliga riktlinjer om möjligheter till rörlighet och, där så behövs, se över de administrativa kraven i alla medlemsstater, inbegripet om viseringar, beskattning, social trygghet och tillgång till utbildning och erkännande av examina på det konstnärliga området, inklusive yrkesskolor och fortbildning och akademiska examina, i syfte att förenkla och samordna tillgången till allt det ovan nämnda, samt om program och fonder i unionen som kan vara lämpliga för dem, t.ex. Kreativa Europa, men även om sådana som inte är direkt eller specifikt riktade mot den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet vill att specifika program avsedda för unga kulturskapare och innovatörers rörlighet tas fram för att underlätta utbyten och innovation på det kulturella och det kreativa området.

7.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av informationsställen för rörlighet för konstnärer och kulturarbetare och till stöd för en hållbar rörlighet. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att inrätta minst ett sådant informationsställe för rörlighet där konstnärer och yrkesverksamma inom den kulturella och kreativa sektorn kostnadsfritt kan få anpassat stöd. Parlamentet rekommenderar kommissionen att tillhandahålla enhetlig och mer omfattande information om rörlighet som skräddarsys för kulturarbetare över gränserna, liksom för upphovspersoner, scenkonstnärer och kulturskapare, genom initiativ såsom uppdaterade verktygslådor och handböcker.

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna tydlig information till kulturarbetare när det gäller frågor om rörlighet mellan EU och Storbritannien.

9.

Europaparlamentet fördömer att de flesta medlemsstaterna ännu inte hade införlivat direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt på den digitala inre marknaden innan tidsfristen löpte ut den 7 juni 2021. Parlamentet beklagar att kommissionen offentliggjorde riktlinjerna så sent som tre dagar före tidsfristen för genomförandet. Parlamentet menar att detta visar på ett behov av en förordning även när det gäller förfaranden.

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillåta skatteavdrag för yrkesutövare inom den kulturella och kreativa sektorn för utgifter som rör deras konstnärliga verksamhet samt för kostnader för utrustning och utbildning (kompetenshöjning och omskolning).

11.

Europaparlamentet betonar behovet av detaljerade könsuppdelade och jämförbara data och statistik om sysselsättning och inkomster inom den kulturella och kreativa sektorn.

12.

Europaparlamentet uppmuntrar till större synergi mellan den kulturella sektorn och utbildningssektorn och vill främja ett större deltagande av skolor och institutioner med konst- och kulturinriktning i de aktiviteter som anordnas inom Erasmus+ och andra EU-program, för såväl elever som lärare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut inkludera och främja tillgången till konstnärlig utbildning, yrkesutbildning, pedagogisk utbildning och akademiska kvalifikationer, som en del av en helhetsstrategi för återhämtning i den kulturella och kreativa sektorn och i samhället som helhet. Parlamentet betonar vikten av att möjliggöra ett livslångt lärande, kompetenshöjning och omskolning och utbildning genom bland annat mentorprogram, liksom att utveckla ett EU-övergripande utbildningsmaterial för övergången från utbildning till anställning inom det kulturella och kreativa området.

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt på den digitala inre marknaden med särskilt fokus på att skydda kulturella och kreativa verk och de personer som skapar dem, och i synnerhet att garantera en skälig, lämplig och proportionell ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka att dessa centrala principer verkligen följs vid införlivandet.

14.

Europaparlamentet betonar vikten av territoriella licenser i affärsmodellen för de flesta företag inom den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet påminner om kommissionens halvtidsöversyn av förordningen om omotiverad geoblockering. Parlamentet betonar att man innan man överväger uppföljningsåtgärder tar hänsyn till rättighetsinnehavarnas åsikter i alla diskussioner om upphovsrättsskyddat innehåll. Parlamentet påminner om att inkomster från upphovsrättigheter utgör kärnan i en skälig ersättning till konstnärer och kulturskapare, men också för många mindre aktörer inom den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet påminner om att drastiska förändringar på detta område kan få dramatiska följder för många av dem.

15.

Europaparlamentet beklagar att det nationella införlivandet av direktiven (EU) 2019/790 och (EU) 2019/789 (12) är något försenat. Endast ett fåtal medlemsstater har tagit vara på möjligheten i artikel 18 att införa lämpliga ersättningsmekanismer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sig av artikel 18 i direktiv (EU) 2019/790 för att skapa effektiva ersättningsmekanismer.

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kollektiv förvaltning av rättigheter vid genomförandet av de nyligen antagna direktiven om upphovsrätt, liksom vid framtida kommissionsinitiativ för att garantera skälig ersättning till kulturskapare och bred tillgång till kulturella och kreativa verk för allmänheten.

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra initiativ för jämställdhet, inkludering och integration på de kulturella och audiovisuella områdena via programmet Kreativa Europa, samt att ha uppsikt över resultaten av dessa.

18.

Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera vilken inverkan plattformar för musikstreaming har i Europa för att garantera transparens vad gäller deras rekommendationsalgoritmer, eftersom de i hög grad bestämmer vad kunderna hör och ser på tjänsternas spellistor och användargränssnitt, samt att överväga att för deras tjänster införa skyldigheter att främja kulturell mångfald och öka möjligheterna att upptäcka europeiskt material.

19.

Europaparlamentet fördömer med kraft stereotyper, sexism och sexuella trakasserier inom den kulturella och kreativa sektorn.

20.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ en del medlemsstater tagit för att uppmuntra till jämställdhet vid urvalsprocessen till högre positioner i offentliga kulturella institutioner.

21.

Europaparlamentet inser hur viktigt det är med kultur och konst för att främja kulturell mångfald, skapa inkluderande samhällen och bekämpa alla former av diskriminering.

22.

Europaparlamentet framhåller att den nuvarande pandemin har understrukit den digitala sfärens betydelse och ökat konstnärers och användares beroende av de dominerande digitala plattformarna. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av större insyn. Parlamentet påminner om att denna förändring av det ekonomiska paradigmet har inneburit problem med att få en stabil inkomst för en del konstnärer och kulturskapare som främst är beroende av offentliga framträdanden. Parlamentet är oroat över att många konstnärer och upphovspersoner i denna nya affärsmodell inte kan nå samma intäkter, eftersom dominerande eller stora streamingplattformars tillämpar uppköpsklausuler som gör att upphovspersoner förlorar sin royalty och hindrar korrekt och proportionerlig ersättning till upphovspersoner. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera situationen och vidta åtgärder som garanterar att intäkterna fördelas korrekt och rättvist mellan alla upphovspersoner, artister och rättighetsinnehavare.

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inledande konsekvensbedömning och nyligen genomförda offentliga samråd om kollektivförhandlingar för egenföretagare, där man undersöker möjligheten att undanröja konkurrenslagstiftningens hinder för kollektivförhandlingar för egenföretagare och frilansare. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att inta en så bred hållning som möjligt för att garantera tillgång till kollektivförhandlingar för alla enmansföretagare, inklusive konstnärer och kulturarbetare. Parlamentet ber kommissionen att se över gällande regler för statligt stöd, hur de används för den kulturella och kreativa sektorn och om de behöver justeras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna föreningsrätten för alla arbetstagare i den kulturella och kreativa sektorn och att främja kollektivförhandlingar.

24.

Europaparlamentet påpekar att atypiska anställningar (deltids- och visstidskontrakt, tillfälligt arbete och ekonomiskt beroende egenföretagande) är vanligt i medie- och kultursektorn, vilket ofta leder till osäkra arbetsvillkor för konstnärer och kulturarbetare. Parlamentet understryker det akuta behovet av att förbättra arbetsvillkoren i den kulturella och den kreativa sektorn. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att, med uppåtgående konvergens, fastställa miniminormer för konstnärer och kulturarbetare när det gäller arbetsvillkor, skälig inkomst och social trygghet, och att samtidigt beakta de specifika särdragen i den kulturella och kreativa sektorn, såsom säsongsbetonade arbeten och att allt kreativt arbete inte omvandlas till pengar.

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en europeisk yrkesstatus för konstnärer, med en gemensam ram för arbetsvillkor och miniminormer för alla EU-länder, samtidigt som man fullt ut respekterar medlemsstaternas och EU:s respektive ansvarsområden när det gäller arbetsmarknad och kulturpolitik, genom att anta eller tillämpa ett antal sammanhängande och övergripande riktlinjer för bland annat avtal, kollektiv representation och förvaltning, social trygghet, sjuk- och arbetslöshetsförsäkring, pensionssystem, direkt och indirekt beskattning, andra hinder än tullavgifter samt informationsasymmetri. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang medlemsstaternas kommande samtal inom ramen för den öppna samordningsmetoden om konstnärers yrkesstatus som ett första steg i denna riktning. Parlamentet uppmanar till inrättande av en arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden för att bästa praxis lättare ska kunna delas mellan medlemsstaterna, samt för att underlätta uppföljningen av processen för förbättrade arbetsförhållanden för konstnärer.

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga de definitioner på konstnärer och kulturarbetare som redan finns i medlemsstaterna för att ta fram ett gemensamt begrepp som kan användas i EU:s politiska åtgärder och statistik på kulturområdet. Parlamentet noterar att en sådan definition bör ta hänsyn till att kulturellt arbete är processinriktat och att arbetsbördan varierar i de olika stadierna i den kreativa processen. Parlamentet anser att en sådan definition även bör ligga i linje med Unescos rekommendation från 1980 om konstnärers yrkesstatus.

27.

Europaparlamentet efterlyser större gränsöverskridande portabilitet och erkännande av kulturella och kreativa kompetenser, kvalifikationer och examina för att underlätta rörligheten för personer som arbetar inom den kulturella och kreativa sektorn.

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja program för yrkesutbildning och initiativ för karriärutveckling för alla upphovspersoner, utövande konstnärer och kulturskapare, och att i synnerhet stödja dem när det gäller att skaffa sig digital kompetens, kunskaper om egenföretagande och andra färdigheter så att de kan marknadsföra sina verk och samarbeta med andra konstnärer.

29.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att fullgöra sitt ansvar och sin skyldighet att främja och försvara den konstnärliga friheten för att upprätthålla den grundläggande rätten till yttrandefrihet och för att se till att EU-medborgarna fritt kan ta del av konstnärliga verk och delta i kulturlivet och uppmanar med kraft kommissionen att vidta sanktioner mot de medlemsstater som inte fullgör sina skyldigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att forska i ämnet och utarbeta en färdplan för att utöka skyddet av den konstnärliga rätten att fritt uttrycka sig i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans inleda en strukturerad dialog mellan konstnärer, juridiska experter och berörda intressenter för att fastställa en gemensam standard för den konstnärliga uttrycksfriheten och ta fram och genomföra relevanta riktlinjer.

30.

Europaparlamentet välkomnar rådets senaste slutsatser om den kulturella och den kreativa sektorns återhämtning, resiliens och hållbarhet, i synnerhet avseende uppmaningen om rättvisa och hållbarhet vad gäller arbetsmarknad och socialt skydd för yrkesutövare inom sektorn, liksom behovet av att säkerställa utövarnas inkomst. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för ett snabbt genomförande av dessa slutsatser.

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera full tillgång till social trygghet för konstnärer och kulturarbetare, oavsett anställningsstatus, och att inkludera tillgång till arbetslöshets- och sjukersättning och pensioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta specifika åtgärder för de olika kategorierna av yrkesverksamma inom den kreativa sektorn för att ta itu med ojämna inkomster, obetalt arbete och otrygga anställningsvillkor och fastställa en miniminorm för deras inkomster.

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den unika situationen för konstnärer från marginaliserade grupper vid utarbetandet av alla relevanta strategier, finansieringsprogram och verksamheter, och att undanröja alla hinder för att uppnå jämställdhet inom sektorn, särskilt genom att införa åtgärder som möjliggör lika tillgång, deltagande och representation för alla kulturarbetare och konstnärer.

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka stödet till den kulturella och kreativa sektorn genom att stärka offentliga investeringar och uppmuntra privata investeringar i den kulturella och den kreativa sektorn samt offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att konstnärer och kulturskapare lättare kan få ekonomiskt stöd.

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att diversifiera sina stödkällor till den kulturella och kreativa sektorn och se till att inga ekonomiska nedskärningar av befintliga medel görs eftersom sektorn fortfarande kämpar med följderna av de senaste nedskärningarna.

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta tillgången till offentliga bidrag och lån genom att minska den administrativa bördan i alla skeden av ansöknings- och rapporteringsprocessen, och att säkerställa transparens. Parlamentet betonar behovet av att främja synergier mellan alla relevanta EU-finansieringssystem med specifika belopp som avsätts för den kulturella och kreativa sektorn, såsom Horisont Europa, Kreativa Europa, InvestEU, programmet för ett digitalt Europa, sammanhållningsfonderna och faciliteten för återhämtning och resiliens, som bör utnyttjas för att bättre stödja konstnärer och kulturarbetare och skapa nya, lättillgängliga och, när så är möjligt, regelbundna finansieringsflöden.

36.

Europaparlamentet betonar vikten av att styra en lämplig andel av åtgärderna för ekonomisk återhämtning till den kulturella och den kreativa sektorn. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att inkludera kultur i de nationella planerna för återhämtning och resiliens och att öronmärka minst 2 % av budgetanslaget för faciliteten för återhämtning och resiliens till kultur, med åtgärder som är konkreta, inkluderande, tillgängliga för alla och inte lämnar någon utanför. Parlamentet är oroat över att de inlämnade planerna i vissa medlemsstater verkar öronmärka en lägre procentandel eller helt saknar öronmärkt finansiering till dessa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra uppgifter om belopp och syften med de anslag som öronmärkts i planerna för att garantera transparens och underlätta demokratisk kontroll.

37.

Europaparlamentet framhåller återigen vikten av stöd till samtliga kultursektorer, inklusive kulturförmedlande yrkesgrupper som har en mycket viktig roll att spela som förbindelselänk mellan publiken och kulturproduktionen eller kulturarvet genom att säkerställa tillgång till och spridning av kulturen till en bredare allmänhet.

38.

Europaparlamentet betonar att den kulturella och den kreativa sektorn är de sektorer som drabbades först och hårdast av pandemin och de sista som kommer igång igen. Med tanke på kapacitetsrestriktionerna för kulturevenemang och kulturplatser förväntas dessutom återhämtningen gå ännu långsammare för dessa sektorer. Parlamentet betonar att återhämtningen av den kulturella och den kreativa sektorn måste gå hand i hand med sektorns hållbarhetsomställning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja återhämtningen av hela det kulturella ekosystemet på kort sikt och att stärka motståndskraft, konkurrenskraft och innovation i sektorn på längre sikt, samt att stärka dessa sektorer genom att ge ett rättvist och strukturerat stöd till alla, särskilt de mest sårbara aktörerna, och främja sysselsättningsmöjligheter för konstnärer, upphovspersoner, scenkonstnärer, kulturarbetare och kulturförmedlare genom att stödja samarbete mellan olika delar av sektorn, samt säkerställa bred övervakning av den socioekonomiska situationen i sektorerna med hjälp av den europeiska ramen för arbetsvillkor, för att hantera eventuella större kriser så effektivt som möjligt i framtiden och hjälpa till med den digitala och gröna omställningen.

39.

Europaparlamentet understryker att alla åtgärder för att stödja återhämtning i den kulturella och den kreativa sektorn inte bara ska syfta till ekonomisk återhämtning utan även användas för förbättring av arbetsvillkoren för konstnärer och verksamma på kulturområdet, för kompetenshöjning och omskolning av dessa så att de kan delta i den digitala eran och världen samt för investeringar i gröna innovationer i den kulturella och den kreativa sektorn, en motor för hållbarhet, samt stöd till aktörer som är först ut med att ta till sig och använda den nya och omvälvande teknik som krävs för att ta itu med klimatförändringen. Parlamentet betonar de utmaningar den kulturella och den kreativa sektorn står inför på grund av digitaliseringen och därmed behovet av fortlöpande omvärderingar och förändringar av affärsmodeller för att utveckla marknadsdrivna lösningar baserade på stordata, molnbaserade datatjänster, IKT, artificiell intelligens och internetplattformarnas viktiga roll. Parlamentet betonar vikten av att rättighetsinnehavarna i den kulturella och den kreativa sektorn i Europa har tillgång till transparenta system för publikdata och innehållsrekommendationer. Parlamentet betonar därför vikten av garanterad finansiering för digitalisering, bevarande och tillgänglighet online för kulturellt och kreativt innehåll och vårt europeiska kulturarv.

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in och dela tillförlitliga data om bästa praxis och metoder för att kunna distribuera stöd till den kulturella och den kreativa sektorn. Parlamentet uppmanar också till utbyte av bästa praxis om de effektivaste sätten att fördela medel för återhämtning på kort och medellång sikt, för att säkra maximal täckning för den kulturella och den kreativa sektorn så att inga konstnärer eller kulturarbetare lämnas utanför.

41.

Europaparlamentet betonar vikten av ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer online och offline, i synnerhet genom främjande av kollektivförhandlingar.

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konstant övervaka den kulturella och den kreativa sektorn genom regelbundna undersökningar av konstnärers situation för att få korrekta, tillförlitliga, aktuella och sektorsspecifika data på EU-nivå och därmed kunna utforma en solid politik, samt för att bättre kartlägga den kulturella och den kreativa sektorn och vara bättre förberedd i händelse av framtida kriser.

43.

Europaparlamentet välkomnar att många kulturella ekosystem med arbetstagare och organisationer under krisen har anpassat sig till digital distribution, med innovativa metoder för att nå ut till publiken. Parlamentet påpekar dock att digital teknik inte bör ersätta kulturupplevelser live.

44.

Europaparlamentet uppmuntrar till främjande av ny teknik, t.ex. artificiell intelligens, så att konstnärer kan utforska nya sätt att skapa och sprida sina verk och bättre använda sig av de möjligheter som den digitala miljön erbjuder.

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 460, 21.12.2018, s. 12.

1

(2)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 28.

2

(3)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

3

(4)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 152.

4

(5)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

5

(6)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

6

(7)  EUT L 189, 28.5.2021, s. 34.

7

(8)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 30.

8

(9)  Studie – The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-Covid-19 Cultural Recovery in the European Union, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 1 februari 2021.

9

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-Covid-19 Cultural Recovery in the European Union

(10)  Briefing – The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-Covid-19 Cultural Recovery in the European Union, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 4 maj 2021.

10

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-Covid-19 Cultural Recovery in the European Union

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, januari 2021.

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 av den 17 april 2019 om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av sändarföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av radio- och tv-program och om ändring av rådets direktiv 93/83/EEG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 82).

12

---

Torsdagen, 21 oktober 2021

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

Transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt dess artiklar 4, 6, 9, 15.3 och 122.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt dess artiklar 4, 6, 9, 15.3 och 122.1,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3 och 35, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3 och 35,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av artikel 31 i Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 i Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips),

| — | med beaktande av den resolution som antogs vid Världshälsoförsamlingens 72:a plenarsammanträde den 28 maj 2019 om att förbättra insynen i marknaderna för läkemedel, vacciner och andra hälsoprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs vid Världshälsoförsamlingens 72:a plenarsammanträde den 28 maj 2019 om att förbättra insynen i marknaderna för läkemedel, vacciner och andra hälsoprodukter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner om bekämpning av covid-19-pandemin, särskilt resolutionen av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om bekämpning av covid-19-pandemin, särskilt resolutionen av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2020EU:s strategi för vacciner mot covid-19 (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2020EU:s strategi för vacciner mot covid-19 (COM(2020)0245),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 18 juni 2020 om godkännande av avtalet med medlemsstaterna om upphandling av covid-19-vaccin på medlemsstaternas vägnar och tillhörande förfaranden, inklusive bilagan till beslutet (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 18 juni 2020 om godkännande av avtalet med medlemsstaterna om upphandling av covid-19-vaccin på medlemsstaternas vägnar och tillhörande förfaranden, inklusive bilagan till beslutet (C(2020)4192),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, särskilt dess domar i målen C-183/95 och C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, särskilt dess domar i målen C-183/95 och C-221/10 (6),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens undersökningar och initiativ som kartlägger insynen i EU-förvaltningens hantering av covid-19-pandemin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens undersökningar och initiativ som kartlägger insynen i EU-förvaltningens hantering av covid-19-pandemin (7),

| — | med beaktande av resolution 2361 (2021) av den 27 januari 2021 från Europarådets parlamentariska församling Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations (vacciner mot covid-19: etiska, rättsliga och praktiska överväganden) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2361 (2021) av den 27 januari 2021 från Europarådets parlamentariska församling Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations (vacciner mot covid-19: etiska, rättsliga och praktiska överväganden) (8),

| — | med beaktande av Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin samt dess protokoll (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin samt dess protokoll (9),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen Transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen Transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit framställningarna 1477/2020, 0062/2021 och 0066/2021, där farhågor uttrycks om den bristande insynen i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit framställningarna 1477/2020, 0062/2021 och 0066/2021, där farhågor uttrycks om den bristande insynen i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin.

| B. | I de mottagna framställningarna framförs krav på att fullständiga uppgifter om de covid-19-vaccinkontrakt som ingåtts mellan kommissionen, medlemsstaterna och läkemedelsindustrin samt data från kliniska prövningar på patientnivå ska offentliggöras utan dröjsmål och att patenträtten tillfälligt ska upphävas för att möjliggöra en snabb, rättvis och allmän tillgång till vacciner i alla delar av världen. |
| --- | --- |

B.

I de mottagna framställningarna framförs krav på att fullständiga uppgifter om de covid-19-vaccinkontrakt som ingåtts mellan kommissionen, medlemsstaterna och läkemedelsindustrin samt data från kliniska prövningar på patientnivå ska offentliggöras utan dröjsmål och att patenträtten tillfälligt ska upphävas för att möjliggöra en snabb, rättvis och allmän tillgång till vacciner i alla delar av världen.

| C. | Fullständig transparens när det gäller alla detaljer om forskning om samt utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin är den grundläggande förutsättningen för att öka medborgarnas förtroende för vacciner och det sätt på vilket institutionerna har använt enormt mycket offentliga medel. All brist på insyn inom ramen för den allvarligaste folkhälsokrisen i modern tid utgör ett brott mot medborgarnas rätt till information och kan leda till osäkerhet, spridning av desinformation och en ökad risk för vaccineringsmotstånd, vilket undergräver snabba och effektiva åtgärder mot pandemin. Transparens är en grundläggande förutsättning för att EU:s strategi för covid-19-vaccin ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

C.

Fullständig transparens när det gäller alla detaljer om forskning om samt utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin är den grundläggande förutsättningen för att öka medborgarnas förtroende för vacciner och det sätt på vilket institutionerna har använt enormt mycket offentliga medel. All brist på insyn inom ramen för den allvarligaste folkhälsokrisen i modern tid utgör ett brott mot medborgarnas rätt till information och kan leda till osäkerhet, spridning av desinformation och en ökad risk för vaccineringsmotstånd, vilket undergräver snabba och effektiva åtgärder mot pandemin. Transparens är en grundläggande förutsättning för att EU:s strategi för covid-19-vaccin ska bli framgångsrik.

| D. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) genomför undantagsåtgärder för att maximera öppenheten kring sin tillsynsverksamhet avseende covid-19-behandlingar och -vacciner som är godkända eller håller på att utvärderas, inbegripet offentliggörandet av rapporter om kliniska studier som lämnas in till EMA tillsammans med ansökningar om godkännande för försäljning. EMA:s åtgärder syftar till att tillgodose det stora intresset för information kring och stödja internationell forskning om covid-19-läkemedel. |
| --- | --- |

D.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) genomför undantagsåtgärder för att maximera öppenheten kring sin tillsynsverksamhet avseende covid-19-behandlingar och -vacciner som är godkända eller håller på att utvärderas, inbegripet offentliggörandet av rapporter om kliniska studier som lämnas in till EMA tillsammans med ansökningar om godkännande för försäljning. EMA:s åtgärder syftar till att tillgodose det stora intresset för information kring och stödja internationell forskning om covid-19-läkemedel.

| E. | Under de två första kvartalen 2021 uppfyllde läkemedelsföretagen inte sina åtaganden om vaccinleveranser, vilket orsakade avsevärda förseningar i vaccinationsprocessen i medlemsstaterna och därmed ett allvarligt hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

E.

Under de två första kvartalen 2021 uppfyllde läkemedelsföretagen inte sina åtaganden om vaccinleveranser, vilket orsakade avsevärda förseningar i vaccinationsprocessen i medlemsstaterna och därmed ett allvarligt hot mot folkhälsan.

| F. | Transparens i samband med inköp och distribution av covid-19-vaccin utgör grunden för vaccinsamarbetet i Europa. |
| --- | --- |

F.

Transparens i samband med inköp och distribution av covid-19-vaccin utgör grunden för vaccinsamarbetet i Europa.

| G. | Över 200 000 medborgare har redan stött det europeiska medborgarinitiativet No Profit on Pandemic, som kräver att uppgifter om produktionskostnader, offentliga bidrag och vacciners och läkemedels effektivitet och säkerhet ska vara offentliga och att avtal mellan offentliga myndigheter och läkemedelsföretag måste offentliggöras. |
| --- | --- |

G.

Över 200 000 medborgare har redan stött det europeiska medborgarinitiativet No Profit on Pandemic, som kräver att uppgifter om produktionskostnader, offentliga bidrag och vacciners och läkemedels effektivitet och säkerhet ska vara offentliga och att avtal mellan offentliga myndigheter och läkemedelsföretag måste offentliggöras.

| H. | Hanteringen av covid-19-pandemin utgör ett förtroendetest för alla medlemsstater och EU-institutioner som kommer att visa vilken respons som kan bli aktuell under eventuella framtida folkhälsokriser. |
| --- | --- |

H.

Hanteringen av covid-19-pandemin utgör ett förtroendetest för alla medlemsstater och EU-institutioner som kommer att visa vilken respons som kan bli aktuell under eventuella framtida folkhälsokriser.

| I. | Kommissionen och medlemsstaterna är skyldiga att arbeta så öppet och så nära medborgarna som möjligt när de förhandlar om covid-19-vaccinavtalen med läkemedelsföretag. Kommissionen vägrar att lämna ut namnen på experterna eller till och med uppge vilka sju medlemsstater som är representerade i den gemensamma förhandlingsgruppen. Demokratisk ansvarsskyldighet är en förutsättning för att EU:s vaccinstrategi ska kunna spela en effektiv och trovärdig roll i de internationella vaccinationsinsatserna. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen och medlemsstaterna är skyldiga att arbeta så öppet och så nära medborgarna som möjligt när de förhandlar om covid-19-vaccinavtalen med läkemedelsföretag. Kommissionen vägrar att lämna ut namnen på experterna eller till och med uppge vilka sju medlemsstater som är representerade i den gemensamma förhandlingsgruppen. Demokratisk ansvarsskyldighet är en förutsättning för att EU:s vaccinstrategi ska kunna spela en effektiv och trovärdig roll i de internationella vaccinationsinsatserna.

| J. | Samhället utsätts för felaktig information, och det lämnas ofta motsägelsefull och vilseledande information om inköp och distribution av covid-19-vaccin. |
| --- | --- |

J.

Samhället utsätts för felaktig information, och det lämnas ofta motsägelsefull och vilseledande information om inköp och distribution av covid-19-vaccin.

| K. | Kommissionen och medlemsstaterna har bara offentliggjort redigerade versioner av avtalen om förhandsbeställningar och inköpsavtalen, där central information har dolts eller saknas. Detta ger upphov till onödig brist på insyn och på förtroende i samhället. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen och medlemsstaterna har bara offentliggjort redigerade versioner av avtalen om förhandsbeställningar och inköpsavtalen, där central information har dolts eller saknas. Detta ger upphov till onödig brist på insyn och på förtroende i samhället.

| L. | EU-medborgarna har rätt att få verklig och sanningsenlig information om hanteringen av pandemin och om kampen mot covid-19 från EU-institutionerna och andra officiella källor. Alla europeiska myndigheter är skyldiga att lämna denna information. |
| --- | --- |

L.

EU-medborgarna har rätt att få verklig och sanningsenlig information om hanteringen av pandemin och om kampen mot covid-19 från EU-institutionerna och andra officiella källor. Alla europeiska myndigheter är skyldiga att lämna denna information.

| M. | EU har finansierat en stor del av forskningen om och utvecklingen av vacciner, och man har underlättat läkemedelsföretagens arbete genom att på förhand minska riskerna vid investeringar. EU har även utfärdat godkännanden, understött produktionskapaciteten och köpt vacciner med offentliga medel. |
| --- | --- |

M.

EU har finansierat en stor del av forskningen om och utvecklingen av vacciner, och man har underlättat läkemedelsföretagens arbete genom att på förhand minska riskerna vid investeringar. EU har även utfärdat godkännanden, understött produktionskapaciteten och köpt vacciner med offentliga medel.

| N. | EU-domstolen erkänner en allmän princip om att skyddet av folkhälsan obestridligen måste ha företräde framför ekonomiska hänsyn. |
| --- | --- |

N.

EU-domstolen erkänner en allmän princip om att skyddet av folkhälsan obestridligen måste ha företräde framför ekonomiska hänsyn.

| O. | Kommissionen måste på ett lämpligt och effektivt sätt informera parlamentet om alla aspekter av de budgetmässiga konsekvenserna av forskning, utveckling, förhandlingar, distribution och insättning när det gäller covid-19-vacciner i EU, så att parlamentet fullt ut kan utöva sin skyldighet att granska genomförandet av EU:s budget. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen måste på ett lämpligt och effektivt sätt informera parlamentet om alla aspekter av de budgetmässiga konsekvenserna av forskning, utveckling, förhandlingar, distribution och insättning när det gäller covid-19-vacciner i EU, så att parlamentet fullt ut kan utöva sin skyldighet att granska genomförandet av EU:s budget.

| P. | Merparten av de läkemedelsföretag som är involverade i EU:s strategi för vacciner mot covid-19 har till dags dato inte lagt fram några kliniska prövningsdata på patientnivå. Dessa data kommer inte att offentliggöras förrän i mitten av 2022 och i slutet av 2023. |
| --- | --- |

P.

Merparten av de läkemedelsföretag som är involverade i EU:s strategi för vacciner mot covid-19 har till dags dato inte lagt fram några kliniska prövningsdata på patientnivå. Dessa data kommer inte att offentliggöras förrän i mitten av 2022 och i slutet av 2023.

| Q. | Efter en sexmånaders undersökning (10) av hur Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) fungerade under covid-19-krisen fann Europeiska ombudsmannen brister i ECDC:s praxis i fråga om transparens, bland annat i de uppgifter som ligger till grund för dess riskbedömningar och interaktioner med internationella partner, såsom WHO och det kinesiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Ombudsmannen lade fram en rad förslag för att möjliggöra ökad offentlig granskning av och förståelse för ECDC:s arbete med covid-19-vacciner. |
| --- | --- |

Q.

Efter en sexmånaders undersökning (10) av hur Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) fungerade under covid-19-krisen fann Europeiska ombudsmannen brister i ECDC:s praxis i fråga om transparens, bland annat i de uppgifter som ligger till grund för dess riskbedömningar och interaktioner med internationella partner, såsom WHO och det kinesiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Ombudsmannen lade fram en rad förslag för att möjliggöra ökad offentlig granskning av och förståelse för ECDC:s arbete med covid-19-vacciner.

| R. | Prissekretess vid inköp av medicinska produkter är en praxis som kan leda till fragmentering av den inre marknaden på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

R.

Prissekretess vid inköp av medicinska produkter är en praxis som kan leda till fragmentering av den inre marknaden på medlemsstatsnivå.

| S. | Att påskynda den globala vaccinationsgraden mot covid-19 bör ses som en prioritering på folkhälsoområdet. Den nuvarande vaccinationstakten är otillräcklig för att förhindra att pandemin förvärras till följd av de mer smittsamma covid-19-varianterna och framväxten av nya och ännu farligare varianter som kan undgå det immunskydd som befintliga covid-19-vacciner ger. |
| --- | --- |

S.

Att påskynda den globala vaccinationsgraden mot covid-19 bör ses som en prioritering på folkhälsoområdet. Den nuvarande vaccinationstakten är otillräcklig för att förhindra att pandemin förvärras till följd av de mer smittsamma covid-19-varianterna och framväxten av nya och ännu farligare varianter som kan undgå det immunskydd som befintliga covid-19-vacciner ger.

1.

Europaparlamentet påpekar hur viktigt det är med gemensamma, snabba och effektiva åtgärder mot covid-19-pandemin, både inom Europeiska unionen och som en del av världssamfundet, och konstaterar att EU har ett särskilt ansvar för att säkerställa rättvis och allmän tillgång till covid-19-vaccin.

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över att kommissionen, medlemsstaterna och läkemedelsföretagen inte har möjliggjort tillräcklig insyn i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin, särskilt med tanke på de upprepade brotten mot de avtal som ingåtts.

3.

Europaparlamentet betonar de begränsningar som parlamentet har utsatts för i sin roll som medlagstiftare på grund av bristen på insyn i den vaccinstrategi som kommissionen antagit, något som hindrat parlamentet att utöva en effektiv kontroll över processen för inköp och distribution av vaccin, vilket har omintetgjort dess förmåga att kontrollera att unionens budget tillämpas korrekt.

4.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka dialogen med medborgarna för att bättre förstå deras genuina farhågor och tvivel när det gäller vaccinering. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin kommunikation med allmänheten om EU:s strategi för covid-19-vacciner genom att göra den tydlig, transparent och strikt i syfte att uppfylla EU-medborgarnas rätt till tillgång till information med direkt anknytning till deras hälsa, inbegripet de kriterier enligt vilka vissa vacciner väljs ut framför andra.

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om framtida gemensam upphandling av vaccin, med tydliga bestämmelser om öppenhet och kompetensfördelning mellan aktörerna i EU:s institutionella ram och medlemsstaterna och om framtida behandlingar mot covid-19 och behandlingar med särläkemedel inom ramen för läkemedelsstrategin för Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över villkoren för avtal om prissekretess för att ta itu med den nuvarande fragmenteringen av den europeiska inre marknaden.

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redovisa namnen på medlemmarna i de grupper som är involverade i förhandlingarna med läkemedelsföretagen om avtal om förhandsbeställningar och inköpsavtal när det gäller covid-19-vacciner. Parlamentet begär att kommissionen klargör sina kriterier för urval av medlemmar till förhandlingsgruppen.

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inkludera covid-19-kontaktgruppen mellan kommissionen och parlamentet, som kommissionens ordförande tillkännagav i februari 2021 (11), i beslutsprocessen för godkännande av framtida avtal i syfte att säkerställa ökad insyn i förhandlingsprocessen. Parlamentet begär att denna grupp får aktuell information varje vecka, inklusive en utförlig studie om vaccinproduktion, -import, -export och -dosprognoser.

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullständig öppenhet genom att utan ytterligare dröjsmål offentliggöra oredigerade versioner av avtalen om förhandsbeställningar och inköpsavtalen och att bland annat lämna uppgift om följande: den mängd offentliga investeringar som har använts för utvecklingen av vaccinerna; förskottsbetalningar och betalningar efter leverans från kommissionen till varje vaccinutvecklare, med uppgifter om hur dessa medel fördelats mellan utveckling och produktion av vaccin; uppgifter om kostnadsdelning mellan offentliga och privata investerare i forskning, utveckling och produktion av vacciner; antalet doser som tillhandahålls varje land och som ska levereras per kvartal; pris per dos; antalet tillgängliga produktionsanläggningar och deras placering; närmare uppgifter om avtal om ytterligare, framtida inköp; ansvars- och ersättningssystemen för eventuell skada som orsakas av vaccinerna; påföljderna vid avtalsbrott eller försenad leverans; information om eventuellt gemensamt utnyttjande av immateriella rättigheter, särskilt huruvida kommissionen bevarar något inflytande över immateriella rättigheter på grund av sina inledande investeringar i processen för utveckling av vaccin, samt all annan relaterad information som kan vara av intresse för allmänheten; Europeiska läkemedelsmyndighetens och de nationella behöriga myndigheternas roll vid fastställandet av avtalsbestämmelser; uppgifter om tekniköverföring och donationer till tredjeländer och all därmed sammanhängande information som kan vara av intresse för allmänheten.

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna uppgift om priserna per dos för varje tillverkares vaccin och detaljerad information om sin upphandlingsstrategi, eftersom vaccinpriserna varierar kraftigt mellan tillverkarna.

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppställa som villkor för framtida förhandlingar med läkemedelsföretag att man offentliggör alla uppgifter av allmänt intresse om framtida covid-19-vaccinavtal, efterlevnaden av dessa avtal och efterlevnaden av avtal om inköp av annan covid-19-teknik.

11.

Europaparlamentet kritiserar kommissionens beslut att avstå från att använda det ordinarie lagstiftningsförfarandet enligt artikel 168 i EUF-fördraget vid inrättandet av EU:s nya myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera), och att kommissionen därmed inte har inrättat myndigheten som en fullvärdig, oberoende byrå som har mandat att skydda allmänintresset och som är föremål för samma noggranna kontroll som andra EU-organ. Parlamentet beklagar att kommissionens strategi, som har medfört att parlamentet uteslutits från övervakningen av Heras arbete, kan betraktas som ytterligare en brist som har undergrävt transparensen och ansvarsskyldigheten när det gäller offentliga utgifter och beslutsfattande på folkhälsoområdet.

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra alla eventuella avtalsbrott från läkemedelsföretagens sida, liksom skälen till dem, och att använda alla styrmedel som står till dess förfogande för att bestraffa eventuella överträdelser eller omotiverade förseningar.

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet detaljerad information om hur de kontrakterade företagen har använt EU:s betalningar och om hur dessa betalningar beräknas, kontrolleras och granskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detalj redovisa alla budgetkonsekvenser av EU:s strategi för covid-19-vaccin.

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att de kontrakterade företagen ställer de fullständiga resultaten av kliniska prövningar och protokollen för potentiell covid-19-vaccinforskning till förfogande för utvärdering så snart som möjligt av oberoende vetenskapliga experter, utöver EMA:s experter, inklusive statistiska analysplaner, kliniska studier och rapporter. Parlamentet påpekar att om det upptäcks allvarliga och/eller frekventa biverkningar under kliniska prövningar bör dessa meddelas omedelbart.

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de kontrakterade företagen offentliggör uppgifter från säkerhetsövervakningsrapporter av läkemedel i full överensstämmelse med bestämmelserna om respekt för de berörda patienternas personuppgifter, och att främja och övervaka den offentliga kontrollen över biverkningar som uppstår under vaccineringen.

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sambandet mellan graden av insyn i vaccinavtal, allmänhetens förtroende för EU:s vaccinstrategi och graden av exponering för desinformation, i syfte att ta itu med orsakerna till vaccineringsmotstånd.

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och offentliggöra en utvärdering av EU:s strategi för vacciner mot covid-19 och av informationen om denna strategi till allmänheten. Vidare uppmanas kommissionen att gå igenom alla inslag i detalj och lägga fram rekommendationer om en ram för framtida europeiska gemensamma upphandlingar, särskilt när det gäller insyn.

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att visa solidaritet med andra länder i världen, särskilt med dem som ingår i grannskapspolitiken, och att stödja deras insatser för att förebygga och bekämpa covid-19-viruset.

19.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste garantera att covid-19-vacciner betraktas som en global kollektiv nyttighet till gagn för alla och säkerställa allmän tillgång till dem. Parlamentet betonar att denna aspekt också måste återspeglas i alla relaterade avtal som ingås med läkemedelsföretag genom att inkludera de mest kraftfulla garantierna i detta avseende för tillgången och tillgängligheten till ekonomiskt överkomliga covid-19-vacciner. Parlamentet stöder de globala insatserna för att göra covid-19-vaccin, -utrustning och -behandlingar tillgängliga för alla länder, inbegripet utvecklingsländer. Parlamentet understryker den avgörande betydelsen av tekniköverföring och export av väsentliga komponenter till tredjeländer för att öka produktionen och distributionen av covid-19-vacciner globalt, i syfte att påskynda vaccinationstakten i hela världen och därmed förhindra ytterligare ökning av dödsfall och sjukhusvistelser samt spridning av covid-19-varianter. Parlamentet erkänner att produktionskapaciteten är ett stort hinder för tillgången till vaccin. Parlamentet betonar vikten av att samarbeta med företag som utnyttjar mRNA-teknik i syfte att inrätta nya anläggningar för produktion av covid-19-vacciner och -utrustning, och av att öka EU:s och Förenta staternas bidrag till Covax-initiativet och medge insyn i alla donationer per tidsperiod för att rädda liv i de länder som lämnats utanför distributionen av vacciner.

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att läkemedelsföretagen delar med sig av sin kunskap och sina data via Världshälsoorganisationens plattform för tillgång till teknik som rör covid-19 (C-TAP), och att de utnyttjar alla tillgängliga alternativ för att öka produktionen och distributionen i hela världen, även i samarbete med andra företag med avseende på utvecklings- och distributionsprocesser.

21.

Europaparlamentet är fast övertygat om att ombudsmannens förslag, som lades fram efter den strategiska undersökningen OI/3/2020/TE, om att förbättra ECDC:s arbete och dess praxis för transparens måste genomföras fullt ut och konsekvent för att stärka allmänhetens förtroende för EU:s covid-19-vaccinationsstrategi, med tanke på den nyckelroll som ECDC spelar när det gäller att samla in och offentliggöra viktig information om covid-19-vacciner.

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra och utvärdera EU:s globala strategi för att säkerställa en snabb och rättvis distribution av vacciner överallt i världen, inbegripet dess deltagande i Covax-initiativet, C-TAP och den gränsöverskridande leveransen av material som behövs för vaccinproduktion, samt dess strategi för ökad produktionskapacitet och kriterier för dosfördelning mellan länder.

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slå fast en snabb och rättvis global tillgång till vaccin som ett av EU:s främsta mål när den undertecknar framtida avtal med läkemedelsföretag, med beaktande av klausuler om immateriella rättigheter och icke-exklusiva licenser, priser och bästa möjliga insatser för att förbättra produktionen och distributionen av vacciner.

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom lämpliga kanaler stärka dialogen med utvecklingsländerna för att skaffa sig kunskaper och lära sig om deras utmaningar och svårigheter med att framställa vaccin mot covid-19, i syfte att förse dem med de medel som krävs för att möjliggöra produktion av covid-19-vaccin på deras territorier och på så sätt effektivisera kampen mot pandemin i hela världen.

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 154, 16.6.2017, s. 1.

1

(2)  EUT L 145, 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  EUT L 311, 28.11.2001, s. 67.

3

(4)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 1.

4

(5)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

5

(6)  Domstolens dom av den 17 juli 1997, Affish BV mot Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, punkt 43, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 19 april 2012, Artegodan mot kommissionen, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

(7)  Översikt: https://www.ombudsman.europa.eu/sv/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning OI/3/2020/TE om hur ECDC samlade in och förmedlade information under covid-19-krisen.

10

(11)  Europeiska kommissionen, tal av ordförande Ursula von der Leyen vid Europaparlamentets plenarsammanträde om läget för EU:s strategi mot covid-19 den 10 februari 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

En EU-strategi för att minska metanutsläppen

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av luftkvalitetsdirektiven: Direktiv 2004/107/EG och direktiv 2008/50/EG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av luftkvalitetsdirektiven: Direktiv 2004/107/EG och direktiv 2008/50/EG (6),

| — | med beaktande av Internationella energiorganets rapport från oktober 2018 The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets rapport från oktober 2018 The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers,

| — | med beaktande av FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan (Emissions Gap Report) av den 26 november 2019, samt dess första syntesrapport angående produktionen av fossilt bränsle av den 20 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan (Emissions Gap Report) av den 26 november 2019, samt dess första syntesrapport angående produktionen av fossilt bränsle av den 20 november 2019,

| — | med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp,

| — | med beaktande av Internationella energiorganets rapport av dem 18 maj 2021Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets rapport av dem 18 maj 2021Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport av den 23 november 2020Air quality in Europe – 2020 report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport av den 23 november 2020Air quality in Europe – 2020 report,

| — | med beaktande av års 2019 globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och rapporten från dess workshop 2020 om biologisk mångfald och pandemier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av års 2019 globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och rapporten från dess workshop 2020 om biologisk mångfald och pandemier,

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från gruppen av vetenskapliga rådgivare till kommissionen i mars 2020 Towards a Sustainable Food System Moving from food as a commodity to food as more of a common good, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från gruppen av vetenskapliga rådgivare till kommissionen i mars 2020 Towards a Sustainable Food System Moving from food as a commodity to food as more of a common good,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0277/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0277/2021), och av följande skäl:

| A. | Metan är en kraftfull växthusgas som är över 80 gånger mer potent än koldioxid (CO2) under en 20-årsperiod, vilket gör den till den näst viktigaste växthusgasen, såväl som en föregångare till marknära ozon (O3), som bidrar till runt en fjärdedel av dagens globala uppvärmning (7). Metan står för 10 % av de totala utsläppen av växthusgaser i EU. De modellerade scenarierna i den särskilda rapporten om 1,5 oC från FN:s klimatpanel (IPCC), IPCC:s sjätte bedömningsrapport och 2021 års globala metanbedömning från FN:s miljöprogram (Unep) som begränsar den globala uppvärmningen till 1,5 oC utan något eller med endast ett begränsat överskridande innefattar stora minskningar av metanutsläppen. Enligt Unep skulle en minskning av de metanutsläpp som orsakas av människan med så mycket som 45 % undvika en global uppvärmning med nästan 0,3 oC fram till 2040 och komplettera alla långsiktiga försök till begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

A.

Metan är en kraftfull växthusgas som är över 80 gånger mer potent än koldioxid (CO2) under en 20-årsperiod, vilket gör den till den näst viktigaste växthusgasen, såväl som en föregångare till marknära ozon (O3), som bidrar till runt en fjärdedel av dagens globala uppvärmning (7). Metan står för 10 % av de totala utsläppen av växthusgaser i EU. De modellerade scenarierna i den särskilda rapporten om 1,5 oC från FN:s klimatpanel (IPCC), IPCC:s sjätte bedömningsrapport och 2021 års globala metanbedömning från FN:s miljöprogram (Unep) som begränsar den globala uppvärmningen till 1,5 oC utan något eller med endast ett begränsat överskridande innefattar stora minskningar av metanutsläppen. Enligt Unep skulle en minskning av de metanutsläpp som orsakas av människan med så mycket som 45 % undvika en global uppvärmning med nästan 0,3 oC fram till 2040 och komplettera alla långsiktiga försök till begränsning av klimatförändringarna.

| B. | I sin rapport Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector anger Internationella energiorganet att metanutsläppen från fossila bränslen bör minskas med 75 % mellan 2020 och 2030 i scenariot för nettonollutsläpp. |
| --- | --- |

B.

I sin rapport Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector anger Internationella energiorganet att metanutsläppen från fossila bränslen bör minskas med 75 % mellan 2020 och 2030 i scenariot för nettonollutsläpp.

| C. | En stor del av de mest kostnadseffektiva besparingarna när det gäller metanutsläppen kan uppnås i energisektorn. Enligt den globala metanbedömningen från FN:s miljöprogram kan metanutsläppen minskas med 45 % till slutet av detta decennium och snabba och betydande minskningar av metanutsläppen kan göras med hjälp av befintlig teknik och till mycket låg kostnad. Internationella energiorganets metanspårare anger att omkring 40 % av de energirelaterade metanutsläppen kan minskas utan någon nettokostnad, framför allt genom att åtgärda metanläckor och ta bort ventilationsutsläpp från fossila bränslen. |
| --- | --- |

C.

En stor del av de mest kostnadseffektiva besparingarna när det gäller metanutsläppen kan uppnås i energisektorn. Enligt den globala metanbedömningen från FN:s miljöprogram kan metanutsläppen minskas med 45 % till slutet av detta decennium och snabba och betydande minskningar av metanutsläppen kan göras med hjälp av befintlig teknik och till mycket låg kostnad. Internationella energiorganets metanspårare anger att omkring 40 % av de energirelaterade metanutsläppen kan minskas utan någon nettokostnad, framför allt genom att åtgärda metanläckor och ta bort ventilationsutsläpp från fossila bränslen.

| D. | Generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys har konstaterat att metanutsläppen kommer från en lång rad olika branscher, såsom jordbruk, avfall och energi, och att metan när det väl kommer ut i atmosfären blandar sig väl med andra gaser, vilket gör det svårt att mäta och rapportera. Osäkerheten när det gäller data om metanutsläpp är vanligtvis mycket större än för koldioxidutsläpp när man undantar skogar och andra markanvändningsrelaterade utsläpp. I nya studier beräknas de globala antropogena fossila metanutsläppen vara underskattade med omkring 25 till 40 % (8). |
| --- | --- |

D.

Generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys har konstaterat att metanutsläppen kommer från en lång rad olika branscher, såsom jordbruk, avfall och energi, och att metan när det väl kommer ut i atmosfären blandar sig väl med andra gaser, vilket gör det svårt att mäta och rapportera. Osäkerheten när det gäller data om metanutsläpp är vanligtvis mycket större än för koldioxidutsläpp när man undantar skogar och andra markanvändningsrelaterade utsläpp. I nya studier beräknas de globala antropogena fossila metanutsläppen vara underskattade med omkring 25 till 40 % (8).

| E. | Det finns inga politiska planer i EU som specifikt fastställer åtgärder för att minska metanutsläppen på ett sektorsövergripande sätt. |
| --- | --- |

E.

Det finns inga politiska planer i EU som specifikt fastställer åtgärder för att minska metanutsläppen på ett sektorsövergripande sätt.

| F. | Metan är en föregångare för skadligt marknära ozon (O3) och bidrar till luftföroreningar. Luftföroreningar är den största enskilda miljöhälsorisken i Europa (9), med marknära ozon som bidrar till nästan 20 000 förtidiga dödsfall i Europa per år (10). Att hantera metanutsläpp är därför inte bara en miljö- och klimatprioritet utan också nödvändigt för att skydda EU-medborgarnas hälsa. |
| --- | --- |

F.

Metan är en föregångare för skadligt marknära ozon (O3) och bidrar till luftföroreningar. Luftföroreningar är den största enskilda miljöhälsorisken i Europa (9), med marknära ozon som bidrar till nästan 20 000 förtidiga dödsfall i Europa per år (10). Att hantera metanutsläpp är därför inte bara en miljö- och klimatprioritet utan också nödvändigt för att skydda EU-medborgarnas hälsa.

| G. | Ökning av metanutsläpp påverkar den biologiska mångfalden och till och med livsmedelstryggheten. Minskning av metanutsläpp kan ge flera fördelar utöver dess nedkylande effekter, bland annat högre avkastning på skördar och ökad livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

G.

Ökning av metanutsläpp påverkar den biologiska mångfalden och till och med livsmedelstryggheten. Minskning av metanutsläpp kan ge flera fördelar utöver dess nedkylande effekter, bland annat högre avkastning på skördar och ökad livsmedelstrygghet.

| H. | Det finns redan EU-lagstiftning som bidrar till att tillhandahålla information om metanutsläpp, däribland förordning (EC) 166/2006 om det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar (11) och direktiv 2010/75 om industriutsläpp (12) (direktivet om industriutsläpp), men det finns för närvarande inga politiska åtgärder i EU som är särskilt inriktade på att minska metanutsläppen. |
| --- | --- |

H.

Det finns redan EU-lagstiftning som bidrar till att tillhandahålla information om metanutsläpp, däribland förordning (EC) 166/2006 om det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar (11) och direktiv 2010/75 om industriutsläpp (12) (direktivet om industriutsläpp), men det finns för närvarande inga politiska åtgärder i EU som är särskilt inriktade på att minska metanutsläppen.

| I. | EU:s klimatlag förbinder EU att uppnå klimatneutralitet senast 2050 med ökade utsläppsminskningar på minst 55 % fram till 2030 i enlighet med Parisavtalet. Hanteringen av energirelaterade metanutsläpp är en nyckelkomponent i den europeiska gröna given som den sektor där mer kostnadseffektiva minskningar av metanutsläpp kan uppnås. Åtgärder i jordbruks- och avfallssektorerna är också nödvändiga för att uppnå EU:s klimatmål. Enligt EU-strategin för att minska metanutsläppen bör EU också spela en ledande roll i att säkerställa minskade metanutsläpp på global nivå, med tanke på att EU är den största globala importören av fossila bränslen och en betydande aktör inom jordbrukssektorn. EU bör utveckla effektiva metoder för att övervaka, rapportera och minska dessa utsläpp inom lämpliga internationella forum, samtidigt som man använder importregler. Enligt Europeiska miljöbyrån och baserat på rapporterade uppgifter från medlemsstaterna till UNFCCC kommer 53 % av de antropogena metanutsläppen i EU från jordbruket, 26 % från avfallshanteringen och 19 % från energiindustrin. |
| --- | --- |

I.

EU:s klimatlag förbinder EU att uppnå klimatneutralitet senast 2050 med ökade utsläppsminskningar på minst 55 % fram till 2030 i enlighet med Parisavtalet. Hanteringen av energirelaterade metanutsläpp är en nyckelkomponent i den europeiska gröna given som den sektor där mer kostnadseffektiva minskningar av metanutsläpp kan uppnås. Åtgärder i jordbruks- och avfallssektorerna är också nödvändiga för att uppnå EU:s klimatmål. Enligt EU-strategin för att minska metanutsläppen bör EU också spela en ledande roll i att säkerställa minskade metanutsläpp på global nivå, med tanke på att EU är den största globala importören av fossila bränslen och en betydande aktör inom jordbrukssektorn. EU bör utveckla effektiva metoder för att övervaka, rapportera och minska dessa utsläpp inom lämpliga internationella forum, samtidigt som man använder importregler. Enligt Europeiska miljöbyrån och baserat på rapporterade uppgifter från medlemsstaterna till UNFCCC kommer 53 % av de antropogena metanutsläppen i EU från jordbruket, 26 % från avfallshanteringen och 19 % från energiindustrin.

| J. | Över 80 % av den fossila gasen, 90 % av oljan och 40 % av kolet som konsumeras i Europa importeras, och de flesta metanutsläpp till följd av EU:s förbrukning av fossila bränslen sker utanför EU, vilket gör EU till världens största importör av fossil gas och en viktig drivkraft för de globala metanutsläppen. Metanläckage under produktion och transport av fossil gas är en viktig bidragande faktor till metanutsläpp inom energisektorn; Att förbättra upptäckt och reparation av läckage och införa strikta regler om rutinmässig ventilering och fackling är viktiga åtgärder för att minska metanutsläppen från energisektorn; |
| --- | --- |

J.

Över 80 % av den fossila gasen, 90 % av oljan och 40 % av kolet som konsumeras i Europa importeras, och de flesta metanutsläpp till följd av EU:s förbrukning av fossila bränslen sker utanför EU, vilket gör EU till världens största importör av fossil gas och en viktig drivkraft för de globala metanutsläppen. Metanläckage under produktion och transport av fossil gas är en viktig bidragande faktor till metanutsläpp inom energisektorn; Att förbättra upptäckt och reparation av läckage och införa strikta regler om rutinmässig ventilering och fackling är viktiga åtgärder för att minska metanutsläppen från energisektorn;

| K. | Flyktiga utsläpp från läckande utrustning, infrastruktur eller stängda och övergivna anläggningar såväl som utsläpp från ventilering och ofullständig förbränning av metan står för huvuddelen av metanutsläppen i energisektorn. |
| --- | --- |

K.

Flyktiga utsläpp från läckande utrustning, infrastruktur eller stängda och övergivna anläggningar såväl som utsläpp från ventilering och ofullständig förbränning av metan står för huvuddelen av metanutsläppen i energisektorn.

| L. | Att minska metanutsläppen är oumbärligt i kampen mot klimatförändringarna och måste eftersträvas på global och europeisk nivå, vilket Europaparlamentet konstaterar i konsekvensbedömningen av klimatmålsplanen för 2030 (13), som tyder på att målet med en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030 kräver att man åtgärdar metanutsläppen i linje med målen i Parisavtalet. Metanutsläppen bidrar till luftföroreningar, och därför behöver vi komma till rätta med dessa utsläpp för att skydda ekosystem och EU-medborgarnas hälsa och undvika negativa effekter på grödor och ekosystemens stabilitet. En omfattande administrativ börda i regleringen av metan som både växthusgas och luftförorening måste undvikas. |
| --- | --- |

L.

Att minska metanutsläppen är oumbärligt i kampen mot klimatförändringarna och måste eftersträvas på global och europeisk nivå, vilket Europaparlamentet konstaterar i konsekvensbedömningen av klimatmålsplanen för 2030 (13), som tyder på att målet med en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030 kräver att man åtgärdar metanutsläppen i linje med målen i Parisavtalet. Metanutsläppen bidrar till luftföroreningar, och därför behöver vi komma till rätta med dessa utsläpp för att skydda ekosystem och EU-medborgarnas hälsa och undvika negativa effekter på grödor och ekosystemens stabilitet. En omfattande administrativ börda i regleringen av metan som både växthusgas och luftförorening måste undvikas.

| M. | Deponier av kommunalt fast avfall har identifierats som betydande källor till metan. Graden av faktisk tillämpning av europeiska bestämmelser för deponier inom vissa medlemsstater är inte tillfredsställande, särskilt inte när det gäller kontroll av ackumulering och migrering av deponigaser. |
| --- | --- |

M.

Deponier av kommunalt fast avfall har identifierats som betydande källor till metan. Graden av faktisk tillämpning av europeiska bestämmelser för deponier inom vissa medlemsstater är inte tillfredsställande, särskilt inte när det gäller kontroll av ackumulering och migrering av deponigaser.

| N. | Enligt Uneps globala metanbedömning är ”minskningen av metanutsläpp orsakade av människan [...] en av de mest kostnadseffektiva strategierna för att snabbt minska uppvärmningstakten och i hög grad bidra till det globala arbetet med att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”. Att minska metanutsläppen kan ha en stor och snabbare effekt när det gäller att bromsa den globala uppvärmningen än att minska koldioxidutsläppen, eftersom metan är ett kortlivat klimatpåverkande ämne med en livslängd i atmosfären på cirka 12 år innan det i slutändan bryts ned till bland annat koldioxid. Att minska metanutsläppen kan producera den snabbaste nedkylningseffekten. Dessa åtgärder måste vara ett komplement till de ansträngningar som vi måste fortsätta att göra för att minska koldioxidutsläppen inom alla berörda sektorer för att uppnå en klimatneutral ekonomi fram till 2050. |
| --- | --- |

N.

Enligt Uneps globala metanbedömning är ”minskningen av metanutsläpp orsakade av människan [...] en av de mest kostnadseffektiva strategierna för att snabbt minska uppvärmningstakten och i hög grad bidra till det globala arbetet med att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”. Att minska metanutsläppen kan ha en stor och snabbare effekt när det gäller att bromsa den globala uppvärmningen än att minska koldioxidutsläppen, eftersom metan är ett kortlivat klimatpåverkande ämne med en livslängd i atmosfären på cirka 12 år innan det i slutändan bryts ned till bland annat koldioxid. Att minska metanutsläppen kan producera den snabbaste nedkylningseffekten. Dessa åtgärder måste vara ett komplement till de ansträngningar som vi måste fortsätta att göra för att minska koldioxidutsläppen inom alla berörda sektorer för att uppnå en klimatneutral ekonomi fram till 2050.

| O. | Många av de metanminskandeåtgärder som kan vidtas på jordbruksnivå är också effektiva för att minska ammoniak och utgör således en dubbel vinst för luftkvaliteten. |
| --- | --- |

O.

Många av de metanminskandeåtgärder som kan vidtas på jordbruksnivå är också effektiva för att minska ammoniak och utgör således en dubbel vinst för luftkvaliteten.

| P. | Liksom hos CO2 föreligger ingen skillnad mellan molekylerna för biogen och fossil metan. |
| --- | --- |

P.

Liksom hos CO2 föreligger ingen skillnad mellan molekylerna för biogen och fossil metan.

| Q. | Över hälften av de globala metanutsläppen härrör från mänsklig verksamhet i tre sektorer: fossila bränslen (35 %), avfall (20 %) och jordbruk (40 %). Inom sektorn för fossila bränslen svarar utvinning, bearbetning och distribution av olja och gas för 23 % och kolbrytning för 12 % av de globala antropogena metanutsläppen. I avfallssektorn utgör deponier och avloppsvatten cirka 20 % av de globala antropogena metanutsläppen. Inom jordbrukssektorn utgör boskaprelaterade utsläpp från gödsel och matsmältning cirka 32 % och risodling 8 % av de globala antropogena metanutsläppen (14). |
| --- | --- |

Q.

Över hälften av de globala metanutsläppen härrör från mänsklig verksamhet i tre sektorer: fossila bränslen (35 %), avfall (20 %) och jordbruk (40 %). Inom sektorn för fossila bränslen svarar utvinning, bearbetning och distribution av olja och gas för 23 % och kolbrytning för 12 % av de globala antropogena metanutsläppen. I avfallssektorn utgör deponier och avloppsvatten cirka 20 % av de globala antropogena metanutsläppen. Inom jordbrukssektorn utgör boskaprelaterade utsläpp från gödsel och matsmältning cirka 32 % och risodling 8 % av de globala antropogena metanutsläppen (14).

| R. | Det finns planer på att inrätta ett internationellt observatorium för metanutsläpp i samarbete med Unep, koalitionen för klimat och ren luft och Internationella energiorganet. |
| --- | --- |

R.

Det finns planer på att inrätta ett internationellt observatorium för metanutsläpp i samarbete med Unep, koalitionen för klimat och ren luft och Internationella energiorganet.

| S. | Intensiteten i metanutsläppen i EU varierar kraftigt utifrån storleken på beroendet av fossila bränslen i energimixen. Gas är endast en övergångslösning med tanke på EU:s beroende av tredjeländer för sin energiförsörjning. |
| --- | --- |

S.

Intensiteten i metanutsläppen i EU varierar kraftigt utifrån storleken på beroendet av fossila bränslen i energimixen. Gas är endast en övergångslösning med tanke på EU:s beroende av tredjeländer för sin energiförsörjning.

Sektorsövergripande åtgärder

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den sektorsövergripande strategi som beskrivs i EU-strategin för att minska och begränsa metanutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättvist, omfattande och tydligt regelverk, som fastställer bindande åtgärder och mål för minskade metanutsläpp i alla sektorer och leder till en betydande minskning av metanutsläppen i EU före 2030, i enlighet med Parisavtalet och de modellerade scenarierna som begränsar den globala uppvärmningen till 1,5 oC från IPCC:s särskilda rapport, IPCC:s sjätte bedömningsrapport och Uneps globala metanbedömning, för att uppnå EU:s miljö- och klimatmål i synergi med europeiska och internationella företag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller vikten av att uppnå omedelbara och snabba minskningar av metanutsläppen under detta årtionde som en av de mest effektiva insatserna inom ramen för EU:s klimatåtgärder med uppmärksamhet på den ekonomiska och sociala hållbarheten. Parlamentet noterar att minskningarna av metanutsläppen kompletterar de nödvändiga minskningarna av koldioxidutsläppen och att många av de utsläppsminskningar som Parisavtalet kräver redan nu skulle kunna uppnås med billig och tekniskt genomförbar begränsning av metan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå ett globalt avtal om metanbegränsning vid COP26 i Glasgow i enlighet med de modellerade scenarierna som begränsar den globala uppvärmningen till 1,5 oC från IPCC:s särskilda rapport, IPCC:s sjätte bedömningsrapport och Uneps globala metanbedömning. Parlamentet noterar att Uneps globala metanbedömning (2021) beräknade de globala fördelarna av all marknadsrelaterad och icke-marknadsrelaterad inverkan till omkring 4 300 USD per ton minskade metanutsläpp och att omkring 1 430 förtida dödsfall per år skulle kunna undvikas per miljon minskat ton. Parlamentet anser att en konsekvensbedömning som medföljer det kommande lagstiftningsförslaget därför bör ta hänsyn till kostnaderna för de föreslagna åtgärderna samt kostnaderna för uteblivna eller försenade åtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att alla sektorer som släpper ut metan minskar sina utsläpp. Parlamentet erkänner behovet av att säkerställa en rättvis omställning för sektorer där minskningar av metanutsläpp kan ha socioekonomiska effekter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av att anta obligatorisk övervakning, rapportering och verifiering för alla sektorer som släpper ut metan, bland annat genom att anta regler, standarder och metoder. Parlamentet understryker vidare vikten av att anta obligatoriska program för detektion och reparation av läckage (LDAR) som omfattar hela leveranskedjan i energisektorn och den petrokemiska sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att söka effektiva verktyg för att förbättra kvaliteten på mätning och rapportering av dessa utsläpp i alla berörda sektorer. Parlamentet betonar att rapporteringen av data om metanutsläpp bör offentliggöras eller, när det gäller känslig information, vara tillgänglig för behöriga myndigheter och oberoende kontrollanter. Parlamentet betonar emellertid att en brist på data inte utgör grund för att inte gå vidare med en åtgärd för att minska och begränsa de antropogena metanutsläppen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att se över EU:s klimat- och miljölagstiftning på ett enhetligt sätt så att de höjda ambitionerna i linje med målen i Parisavtalet återspeglas. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett övergripande och bindande regelverk om metanutsläpp, för att undvika onödig överlappning mellan lagstiftningen, för att säkerställa samstämmigheten hos direktivet om nationella utsläppstak (15) med uppnåendet av EU:s luftkvalitetsmål, klimatmål för 2030 och mål om klimatneutralitet senast 2050, i enlighet med vad som anges i EU:s klimatlag, och att snarast möjligt se över det utifrån utvärderingens resultat. Parlamentet understryker att de bindande målen om utsläppsminskning för medlemsstater i förordningen om ansvarsfördelning (16) är ett av de viktigaste lagstiftningsverktygen för att minska metanutsläppen som en del av de övergripande minskningarna av växthusgaser, tillsammans med den kommande översynen av direktivet om industriutsläpp och annan lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att som en del av den övergripande översynen av den gällande lagstiftningen för att nå de mål som föreskrivs i EU:s klimatlag anta bindande EU-mål för minskning av metan. Parlamentet noterar förslaget i metanstrategin om att se över direktivet om nationella utsläppstak och välkomnar att metan inkluderas i förteckningen över reglerade föroreningar. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att ta upp metan i förteckningen över förorenande substanser som föreskrivs i bilaga II till direktivet om industriutsläpp för att omfatta de sektorer som släpper ut metan på ett bättre sätt. Parlamentet anser att nationella mål enligt förordningen om ansvarsfördelning vad gäller metanutsläpp måste utformas med full hänsyn till metanets större kortsiktiga konsekvenser för klimatet och till den potential som en minskning av det atmosfäriska metanet har när det gäller att bidra till uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att upprätta en EU-förteckning över bästa praxis och tillgänglig teknik för att främja en mer utbredd användning av innovativa begränsningsåtgärder inom alla berörda sektorer. Parlamentet understryker att sådana metoder och tekniker bör kräva en robust vetenskaplig grund och ligga i linje med miljömålen och att skillnader i åtkomst mellan olika operatörer till dessa metoder och tekniker måste studeras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att det enligt Uneps globala metanbedömning är möjligt att en minskning av livsmedelsavfall och matsvinn, tillsammans med övergången till förnybar energi och bättre energieffektivitet kan minska de globala metanutsläppen till 15 % fram till 2030, och att det även skull medföra kompletterande fördelar som att bidra till att minska belastningen på idisslare och på produktionen av grödor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att de kommande regleringsåtgärderna för metan bör syfta till att åstadkomma stora utsläppsminskningar så snabbt och kostnadseffektivt som möjligt och ge företagen incitament och stöd för att nå prestationsstandarder på ett optimalt sätt, med full respekt för principen om att förorenaren betalar. Parlamentet understryker att enligt Uneps globala metanbedömning är cirka 60 % av de riktade åtgärder som är tillgängliga i sektorerna för energi, avfall och jordbruk lågkostnadsåtgärder, medan 50 % har negativa kostnader. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller vikten och behovet av att stödja frivilliga branschinitiativ som syftar till att minska metanutsläppen. Parlamentet understryker dock att det finns gränser för vad som kan uppnås genom enbart frivilliga åtgärder och att lagstiftningsåtgärder nu behövs för att påskynda den minskning av metanutsläpp som behövs för att uppnå klimatmålen i Parisavtalet. Parlamentet anser att lagstiftningsinitiativ bör beakta bästa praxis från befintliga frivilliga åtgärder och måste föregås av grundliga konsekvensbedömningar, involvera alla berörda parter för att säkerställa genomförbarheten och effektiviteten hos de föreslagna lagstiftningsinitiativen och ta hänsyn till den ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnaden för både handling och underlåtenhet, samt miljö, människors och djurs hälsa och att på ett effektivt sätt tillämpa principen om att inte orsaka betydande skada. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera vilka konsekvenser det får för de politiska strategierna och åtgärderna om man använder en tidsram på 20 år för faktorerna för global uppvärmningspotential, som ett komplement till den 100 år långa tidsramen som i dag används i enlighet med UNFCCC-riktlinjerna för inventering av växthusgaser. Parlamentet konstaterar att mer transparens kring metanutsläppens kortsiktiga konsekvenser för den globala uppvärmningen skulle bidra till ett bättre underlag för EU:s klimatpolitik. Parlamentet betonar att användningen av ett sådant kompletterande mått inte på något vis bör leda till att de åtgärder som krävs för att även koldioxidutsläppen drastiskt och snabbt ska minska fördröjs. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera metan i övervakningsramen för nollutsläpp. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att det saknas globalt ledarskap för minskningarna av metanutsläpp och att väldigt få åtgärder vidtas internationellt sett när det gäller metan. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra minskning av metanutsläpp till högsta prioritet i sin klimatdiplomati och att vidta åtgärder, främst genom en FN-baserad strategi, inom ramen för EU:s diplomatiska och yttre förbindelser för att gå i bräschen för ett internationellt avtal om begränsning av metanutsläpp, främja samordnade åtgärder för att minska metanutsläppen och uppdatera kraven när det gäller begränsning av metanutsläpp. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av ett oberoende internationellt observatorium för metanutsläpp, i partnerskap med FN:s miljöprogram, klimatkoalitionen för att minska kortlivade föroreningar och Internationella energiorganet, som bör få till uppgift att samla in, stämma av, verifiera och offentliggöra data om antropogena metanutsläpp på global nivå och utveckla ett metanutbudsindex. Parlamentet uppskattar kommissionens önskan att gå i bräschen för detta initiativ, bland annat genom mobiliseringen av finansiering. Parlamentet anser att oberoende, jämförbara, verifierbara och transparenta utsläppsdata är av central betydelse för att få kunskap om omfattningen av utsläppsproblemet och för att bekämpa underskattningen av läckornas storlek och mängd även från importerade fossila bränslen. Parlamentet anser att ett sådant observatorium bör undersöka metanutsläpp över alla relevanta sektorer. Parlamentet betonar att tillgången till detaljerade utsläppsdata bör leda till att regeringar och lagstiftare kan genomdriva principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

14.

Energi

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den nya EU-strategin för integrering av energisystemet (17). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att nästan 20 % av EU:s metanutsläpp kommer från energisektorn, inklusive utvinning, produktion, bearbetning, transport, lagring, överföring och distribution av olja och gas. Parlamentet konstaterar att mer än 80 % av den olja och gas som förbrukas i EU kommer från import och att det mesta av metanutsläppen från olja och gas sker utanför EU. Parlamentet erkänner att fossila bränslen inte har någon roll i unionens energimix på lång sikt och uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen anta nationella planer för att fasa ut alla fossila bränslen så snart som möjligt för att uppnå klimatneutralitet senast 2050, tillsammans med en omställning till ett mycket energieffektivt energisystem som är starkt baserat på förnybara energikällor inom unionen. Parlamentet anser att detta bör vara kopplat till en översyn och uppdatering av de nationella energi- och klimatplanerna och att kommissionen bör utvärdera dessa planer som en del av bedömningsstadiet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erinrar om sin uppmaning från resolutionen av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (18), där den med kraft uppmanade medlemsstaterna att, i enlighet med försiktighetsprincipen och principen om att förebyggande åtgärder bör vidtas, och med hänsyn till de risker och de negativa konsekvenser för klimat, miljö och biologisk mångfald, som hydraulisk spräckning för utvinning av okonventionellt kolväte innebär, inte godkänna någon ny hydraulisk spräckningsverksamhet i EU och stoppa all befintlig verksamhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar till ett stopp för EU:s stöd till utbyggnaden av infrastrukturen för fossila bränslen. Parlamentet erinrar om att det enligt Internationella energiorganets senaste rapport om att uppnå nettonollutsläpp till 2050 inte finns något behov av investeringar i ny försörjning med fossila bränslen i dess nettonollstrategi, en slutsats som delas av kommissionen i dess förslag till förordning om ändring av riktlinjerna för transeuropeisk energiinfrastruktur (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att ett stort antal gaskällor som inte längre används till produktion fortsätter att släppa ut metan till atmosfären. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att vidta politiska åtgärder för att se till att dessa källor, vars ägarskap kan dokumenteras, täcks eller fylls igen för att stoppa metanläckaget och att se till att de ansvariga för läckorna står för kostnaderna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att en del tredjeländer redan har infört ett förbud mot ventilering och fackling. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för energisektorn med bindande regler för övervakning, rapportering och verifiering med utgångspunkt i olje- och gasmetanpartnerskapet och obligatorisk upptäckt och reparation av läckor, inklusive för importer, som bygger på bästa praxis och tillämpas genom hela leveranskedjan. Parlamentet anser också att upptäckt av läckage bör åtföljas av god dokumentering och ett krav på att potentiella läckor repareras inom en tydlig tidsram. Parlamentet välkomnar beaktandet av regler som omfattar hela leveranskedjan för att förbjuda rutinmässig ventilering och fackling i energisektorn fram till produktionsstället, utom i undantagsfall som är nödvändiga av säkerhetsskäl. Parlamentet anser att användning av fossil gas och olja som råvaror, även då de inte används för energiändamål utan till exempel för att framställa petrokemiska produkter, bör ingå i ett sådant förslag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att fossil gas och olja används i energisektorn och den petrokemiska sektorn och att båda dessa sektorer därmed bidrar till det metan som släpps ut vid oljekällor och bearbetningsanläggningar. Parlamentet noterar att petrokemiska produkter enligt Internationella energiorganet står för 8 % och 14 % av den totala primära efterfrågan på fossil gas och olja och att dessa andelar kommer att öka. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att MRV- och LDAR-skyldigheter samt regler om rutinmässig ventilering och fackling i lika hög grad gäller den fossila gas och olja som används i den petrokemiska sektorn. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid utarbetandet av kommande lagstiftning om metanutsläpp, verkligen ta hänsyn till att investeringar som görs av infrastrukturoperatörer för att tackla metanläckor ska erkännas inom ramen för reglerade verksamheter, som ett tecken på både vikten av säkerhet och av hållbara verksamheter, vilka bör kunna uppmuntras av tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att produktionen och transporten av kondenserad naturgas inte bara är extremt ineffektiv på grund av energiförluster genom kondenseringen och nedkylningen, utan att den också i oproportionellt hög grad bidrar till metanutsläppen från olje- och gassektorn. Parlamentet konstaterar bekymrat att kondenserad naturgas mer och mer används som transportbränsle inom sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att mer än fyra femtedelar av den olja och gas som förbrukas i EU kommer från import och att det mesta av metanutsläppen från olja och gas sker utanför EU, och därmed bidrar till betydande metanusläpp i hela världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att villkora all import av fossila bränslen till unionen mot att man följer EU:s bestämmelser rörande övervakning, rapportering och verifiering, detektering och reparation av läckage samt ventilering och fackling i hela försörjningskedjan för fossila bränslen fram till och med produktionen. Parlamentet anser att ett trovärdigt system måste införas för att säkerställa att importer uppfyller EU:s krav och att kommissionen därför bör utveckla en robust oberoende metod för att bedöma importernas efterlevnad av EU:s krav. Parlamentet betonar att dessa regler bör träda i kraft så snart som möjligt, samtidigt som hänsyn tas till energisäkerheten. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka inrättandet och användningen av ett system för tredjepartskontroll tillsammans med andra övervakningsmetoder som en möjlig lösning för att kontrollera utsläppsdata i hela leveranskedjan, även i förhållande till importer. Parlamentet stöder vidare införandet av ett certifieringssystem som granskas genom oberoende revision och är globalt tillämpbart, och som skulle tillhandahålla en trovärdig bedömning av metanutsläppsprestandan för all produktion av fossil gas i hela världen. Parlamentet anser att denna certifiering bör granskas och verifieras av en oberoende tredje part på grundval av en enhetlig strategi för mätning som bygger på detaljerad information från relevanta anläggningar, tillgångar och länder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och hantera metanläckor från superutsläppare i alla sektorer, och inte begränsat till energisektorn, även genom att använda det internationella observatoriet för metanutsläpp. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av Copernicusprogrammet och dess atmosfärövervakningstjänst när det gäller att upptäcka och övervaka de allra största utsläppskällorna på det globala planet samt källor i mindre skala. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att flygövervakning i lika hög grad hjälper till med ventilering, fackling och läckagedetektering. Parlamentet framhåller att satellitdata möjliggör en oberoende verifiering av ett företags fotavtryck och underlättar arbetet med minskningen. Parlamentet är mycket positivt till att dela information och teknik mellan intressenter i unionen och på global nivå, och med allmänheten, för att kunna öka insatserna för att minska utsläppen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att begränsa metanutsläpp från kolgruvor, även stängda och övergivna anläggningar. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för obligatorisk MRV och LDAR för metanutsläpp från kolgruvor, inbegripet kravet på företag som äger nedlagda anläggningar eller medlemsstater (för övergivna gruvor där ingen befintlig ägare kan hållas ansvarig) att effektivt stänga och försegla alla övergivna anläggningar i EU så snart som möjligt och att anta samma MRV- och LDAR-åtgärder som anläggningar i drift. Parlamentet vädjar till kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna fastställer ägarskapet för övergivna anläggningar och stöder begränsningen av metanutsläppen från kolgruvor. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta mätutrustningsstandarder och föreskriva ett mätkrav för alla gruvor. Parlamentet betonar att det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar bör följa den nya rapporteringen för att säkerställa en samstämmig politik. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av saneringsarbete i syfte att förhindra och slutligen eliminera metanutsläppen från stängda anläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett särskilt program för att åtgärda metanutsläppen från stängda och övergivna kolgruvor genom att skapa incitament till före detta kolgruvor för att ta itu med sina metanutsläpp, utan att detta leder till att fördelarna främjas eller att ansvarsskyldigheten förbises för de ägare som ansvarar för förseglingen, i enlighet med principen om att förorenaren betalar i artikel 191.2 i EUF-fördraget. Kommissionen uppmanas också att stödja en rättvis omställning i kolregioner genom utveckling av alternativ verksamhet som är i linje med målet om klimatneutralitet till 2050. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att överväga ett särskilt program eller andra åtgärder, inbegripet ekonomiskt stöd för övervakning, rapportering och verifiering på övergivna olje- och gasanläggningar utan känt ägarskap, med fullständigt beaktande av principen om att förorenaren betalar. Parlamentet betonar vikten av tillfredsställande avveckling av sådan infrastruktur. |
| --- | --- |

29.

Jordbruk

| 30. | Europaparlamentet är bekymrat över att jordbruket står för den största delen av källorna till antropogena metanutsläpp i EU. Parlamentet understryker dock att EU:s utsläpp av växthusgaser från det europeiska jordbruket (inbegripet djurhållning) registrerade en minskning med 22,2 % mellan 1990 och 2018 i EU-28 tack vare att metanutsläppen från jordbruket minskat med 21 % (metanbildning i mag-tarmkanalen med 22 % och stallgödselhantering med 17 %). Parlamentet noterar dock att metanutsläppen har ökat något de senaste fem åren på grund av ökade besättningar. Parlamentet noterar att av alla sektorer är jordbruket den sektor som har den näst största potentialen när det gäller övergripande minskade metanutsläpp, vilket framgår i kommissionens meddelande om EU:s metanstrategi, men att källorna för metanutsläpp inom denna sektor kan vara diffusa vilket kan göra det utmanande att övervaka, rapportera och kontrollera dem. Parlamentet noterar dock att det befintliga övervakningssystemet som bygger på tier 2-metoden gör att åtgärder kan vidtas. Parlamentet betonar att metanutsläpp i jordbruk främst drivs av mängden boskap, framför allt idisslare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella strategiska planer införa effektiva och hållbara åtgärder för att ta itu med dessa utsläpp och uppmanar kommissionen att göra noggranna analyser av dessa innan planerna godkänns i syfte att säkerställa politisk samstämmighet. Parlamentet betonar att en skärpning av ramvillkoren för jordbruket, i synnerhet för djurhållningen, beträffande metanutsläpp inte bör medföra att produktionen flyttar utomlands. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att en betydande andel av de globala metanutsläppen inom jordbruket härstammar från länder utanför EU och uppmanar kommissionen att säkerställa att livsmedel fortsätter att produceras på de miljömässigt mest hållbara platserna. Parlamentet betonar att EU måste gå i bräschen när det gäller utbyte av bästa praxis med sina tredjelandshandelspartner i syfte att minska metanutsläppen från jordbruket. Parlamentet betonar betydelsen av internationellt samarbete för att minska metanutsläppen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål om multilateralt engagemang och stöder aktivt samarbete med internationella parter inom ramen för UNFCCC:s Koronivia Joint Work on Agriculture och koalitionen för ren luft och klimat, som tillhandahåller multilaterala plattformar för utbyte av bästa praxis och för att uppmuntra våra partner världen över att minska jordbruksproduktionen som släpper ut metan och som stöd för deras hållbara omställning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om att en betydande andel av metanutsläppen i den jordbruksbaserade livsmedelssektorn härrör från importer. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa lika villkor för europeiska producenter genom att insistera på att import från tredjeländer uppfyller samma höga standarder som i EU. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppskatta bidraget från importerade jordbruksbaserade livsmedelsprodukter till EU:s antropogena metanutsläpp genom databasen EDGAR-FOOD. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att framtida politiska beslut måste skapa en tydlig ram för djurhållningssektorn för att säkerställa en viss grad av förutsägbarhet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar studien om nya genomiska metoder enligt unionsrätten och mot bakgrund av domstolens dom i mål C-528/16 (SWD(2021)0092), och kommissionens tillkännagivande av sina planer att inleda en regleringspolitisk åtgärd, inbegripet en konsekvensbedömning och ett offentligt samråd om växter som härrör från vissa nya genomiska tekniker, i syfte att upprätthålla en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön, samtidigt som de potentiella fördelarna från vetenskap och innovation tas tillvara, framför allt för att bidra till hållbarhet och till hållbarhetsmålen i den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin. Parlamentet framhåller försiktighetsprincipen och behovet av att säkerställa transparens och valfrihet för jordbrukare, bearbetningsföretag och konsumenter, och betonar att denna politiska åtgärd bör inbegripa riskbedömningar och en omfattande översyn och bedömning av alternativ för spårbarhet och märkning, i syfte att få till stånd en ordentlig tillsyn och förse konsumenterna med relevant information, även för produkter från tredjeländer, så att lika villkor gäller för alla. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att samtidigt som extensiv djurhållning kan leda till lägre metanutsläpp från jordbruk ökar det utsläppen per framställd enhet av den berörda produkten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till de begränsande strategiernas konsekvenser för metanutsläppen globalt sett. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker jordbrukets betydelse för avskiljning och lagring av koldioxid. Parlamentet noterar den viktiga roll som den bredare cirkulära ekonomin har och att införandet av ett progressivt avlägsnande av koldioxidutsläpp och koldioxidens ökade cirkularitet bör uppmuntras, samtidigt som man undviker ytterligare prispress på jordbruksmark till nackdel för unga jordbrukare. Parlamentet anser bestämt att de åtgärder som vidtas inte får hämma EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med EU:s klimatlagstiftning, undersöka möjligheterna att utveckla en regleringsram för certifiering av kolsänkor som bygger på en robust och transparent koldioxidredovisning och som tar hänsyn till skillnaderna mellan växthusgaser, samt att kontrollera riktigheten hos rapporterade mängder upptagen koldioxid och belöna jordbrukare för sitt omställningsarbete. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om att upprätta en expertgrupp som syftar till att analysera livscykelmatrisen för metanutsläpp. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja medlemsstaterna vid insamlingen av data om gräsmarkers potential för koldioxidbindning i syfte att möjliggöra en mer riktad strategi för klimatpolitiken. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet erkänner att animalieproduktion är den viktigaste verksamheten på permanent gräsmark och gör det möjligt för jordbruksföretag på landsbygden i bergsregioner att överleva, ha ekonomisk stabilitet och existera, vilket förhindrar att sådana områden växer igen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina investeringar på att finansiera innovation inom metaninhibitorer, inbegripet sådana för betesmarksbaserade system, och att samarbeta med tredjeländer som bedriver liknande forskning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar det metan som genereras från hydrologiskt restaurerade torvmarker. Parlamentet understryker dock att uppvärmningseffekten enligt forskning når en platå efter restaureringen eftersom utsläppen av koldioxid/lustgas avbryts från de restaurerade torvmarkerna och allt metan som släpps ut i atmosfären har en kort livslängd (20). Parlamentet konstaterar att så inte är fallet för de fortsatta koldioxidutsläppen från torrlagda torvmarker, vilket leder till fortsatt uppvärmning. Parlamentet anser att torvmarker bör restaureras utan dröjsmål för att säkerställa en så gynnsam nedkylningseffekt som möjligt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att enligt strategin från jord till bord är de flesta européers kost inte i enlighet med rekommendationerna om hälsosamt ätande, och att en omställning i hela befolkningens konsumtionsmönster behövs mot mer hälsosamma livsmedel, kostvanor och livsstilar, inbegripet ökad konsumtion av hållbart framställda växter och växtbaserade livsmedel, exempelvis färsk frukt och färska grönsaker, fullkorn och legymer, och att överkonsumtion av kött och överprocessade produkter hanteras, vilket också kommer att gynna miljön, genom minskade metanutsläpp och ökat välbefinnande för djur, och säkerställa en mer motståndskraftig ekonomi. Parlamentet betonar att forskningsbaserade rekommendationer för hela E, inbegripet tydliga mål, för hållbara, hälsosamma och mer balanserade kostvanor, med beaktande av den kulturella och regionala mångfalden när det gäller europeiska livsmedel och kostvanor samt konsumenternas behov, skulle hjälpa och uppmuntra konsumenterna och ligga till grund för medlemsstaternas egna insatser för att integrera hållbarhetsaspekter i de nationella kostråden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta sådana rekommendationer och särskilda åtgärder för att effektivt främja hälsosamma, hållbara och mer balanserade kostvanor. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att teknik och metoder för att begränsa metanutsläppen från jordbruket, inbegripet hållbara djurhållningsmetoder, utvecklas snabbt och bör tas fram och genomföras så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att beprövade och kostnadseffektiva innovationer som begränsar metanåtgärder i jordbruksproduktion genomförs snabbt i EU och att de som redan är tillgängliga utnyttjas av EU-producenter för att fortsätta att minska metanutsläppen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och de nationella strategiska planerna, bland annat genom särskilda, dedikerade ekologiska system och initiativ för koldioxidlagring inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och genom andra privata eller offentliga finansieringsströmmar. Parlamentet anser att jordbrukare bör få ekonomiska incitament att anta begränsningsåtgärder genom programmet Horisont Europa och ERI-medlen. Parlamentet erkänner dock att jordbrukare sannolikt inte kommer att lösa de utsläppsproblem som är förknippade med djurhållningen på egen hand. Parlamentet konstaterar att strukturella skillnader i jordbruk mellan medlemsstaterna och de nationella särdragen kommer att påverka kostnaden för att börja använda denna teknik. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att det redan finns väl beprövade metoder som bidrar till minskade utsläpp från gödselhanteringen. Parlamentet konstaterar att dessa åtgärder också minskar de halter av ammoniak som släpps ut från jordbrukssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftningsåtgärder för att säkerställa att dessa tekniker används, med realistiska och ambitiösa mål och tidsfrister. Parlamentet betonar vidare att kvävebaserade gödningsmedel ansvarar för en stor mängd metanutsläpp. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att minska de tillhörande utsläppen som en del av strategin från jord till bord. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som EU bör spela för att stödja forskning, innovation och utveckling, samt i uppskalningen av ny hållbar teknik och metoder för att bidra till att minska metanutsläppen från alla sektorer inbegripet djurhållning, även genom att förbättra övervakning, rapportering och verifiering av metanutsläpp i sektorn för att spåra framstegen mot dessa mål och genom att tillämpa teknik som redan är tillgänglig, exempelvis teknik som hör samman med övervakning, rapportering och verifiering. Parlamentet anser att åtgärder för att begränsa metanutsläpp bör utvecklas för betande djur för att respektera djurs hälsa och välbefinnande och i linje med försiktighetsprincipen. Parlamentet pekar särskilt på behovet av studier under flera generationer av fodertillsatser och uppmanar kommissionen att säkerställa en översyn i rätt tid av förordningen om fodertillsatser (21). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att användningen av jordbruksavfall och -restprodukter för produktion av biogas kan vara en drivkraft för den cirkulära ekonomin och betonar mervärdet av att använda restprodukter från jordbruk, förutsatt att kaskadprincipen följs och de lämpliga kriterierna för hållbarhet tillämpas. Parlamentet påpekar att biogasproduktion från restprodukter från jordbruk och annat organiskt avfall kan minska metanutsläppen i jordbrukssektorn och ge incitament för prosumentmodellen (producent och konsument). Parlamentet efterlyser bättre samordning och en förbättrad infrastruktur mellan jordbrukare och producenter av förnybar energi för att möjliggöra upptagning av produktion med lokal anknytning av hållbar biogas och anser at den gemensamma jordbrukspolitiken bör ge incitament för att begränsa och minska metanutsläppen och stödja åtgärder i detta avseende. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en fullständig samstämmighet mellan EU:s klimatlag, den gemensamma jordbrukspolitiken och metanstrategin. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet i metanstrategin att biogas från livsmedels- eller fodergrödor ökar metanutsläppen och därför kan undergräva eventuella utsläppsbegränsningar, och att biogasutvecklingen i första hand bör baseras på avfall eller restprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett gediget, oberoende system för ursprungscertifiering av biogasproduktionens metoder och råvaror. Parlamentet betonar att biogasproduktionen bör utgå från en modell med lokal, cirkulär ekonomi i syfte att undvika transportrelaterade utsläpp och kostnader. Parlamentet framhåller att inget stöd bör ge incitament till en intensifiering av djurhållningen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av den cirkulära ekonomin och bioekonomin kan skapa fler arbetstillfällen inom primärproduktionen och betonar att bioekonomin kräver att ny kompetens, nya kunskaper och nya ämnesområden utvecklas och/eller integreras ytterligare i utbildningen inom denna sektor för att hantera bioekonomirelaterade samhällsförändringar, främja konkurrenskraft, tillväxt och nya arbetstillfällen, tillgodose sektorns behov och säkerställa att kompetens och arbetstillfällen matchas bättre. |
| --- | --- |

50.

Avfall

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att analysera metanutsläppen från slam och avloppsvatten och att se över direktivet om avloppsslam (22) och direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (23) under 2022, där man även bör ta itu med luftföroreningar och utsläpp av växthusgaser, framför allt metan. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vara ambitiös och att ta med ett starkt fokus på metanutsläpp i 2024 års översyn av direktivet om deponering av avfall (24) och den kommande översynen av direktivet om industriutsläpp. Parlamentet understryker behovet av åtgärder för att kräva att deponierna använder det biometan som de producerar tills dess energiinnehåll sjunker under ett användbart värde och, när det inte längre går att använda biometan som produceras på deponierna i stället använda biooxidering och annan teknik på platser med höga utsläpp för att minska resterande utsläpp av metan. Parlamentet påminner i detta avseende om att metanutsläppen från avfallssektorn delvis kommer från läckor från biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra riktlinjer om de bästa byggnads- och driftsmetoderna för biogasanläggningar för att åtgärda läckor som uppstått på grund av dåligt underhåll samt dålig drift och utformning. Parlamentet påminner vidare om att direktivet om industriutsläpp successivt har bidragit till att minska föroreningarna från industrierna. Parlamentet understryker dock att avfallsdeponering inte omfattas av några referensdokument om bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker att avfallsdeponering, som finns längst ner i avfallshierarkin, är det mest förorenande sättet att hantera avfall när det gäller både utsläpp av växthusgaser och andra föroreningar i luft, mark och vatten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut uppfylla de befintliga kraven i direktivet om deponering av avfall och anser att direktivet bör anpassas efter de övergripande principerna i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, inbegripet målet för 2016, då mängden biologiskt nedbrytbart avfall i deponier skulle minskas till 35 % eller mindre jämfört med 1995 års nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande strategi för att säkerställa att de medlemsstater som inte uppfyller detta mål vidtar korrigerande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras arbete för att röra sig bort från avfallsdeponier. Parlamentet uttrycker vidare sin oro över att 15 medlemsstater år 2017 inte fullt ut uppfyllde skyldigheten i direktivet om att behandla avfall före deponeringen. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning från resolutionen av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin att lägga deponeringsdirektivet i linje med de övergripande principerna i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och fokusera den framtida översynen av de relevanta direktiven på förebyggande och begränsning av produktionen av restavfall samt att förbättra deponeringsmålet på 10 % genom att definiera ett deponeringstak i kg per person och år för att uppnå de bästa miljöresultaten från de totala effekterna av minskning, återanvändning, återvinning och kompostering, samtidigt som deponeringen av restavfall minimeras. Parlamentet anser vidare att en viktig förbättring skulle vara att se till att metoden för att beakta växthusgaser från deponier är stabilare och mer samordnad i hela EU. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av det ovanstående






  — | fastställa bindande EU-mål för kommersiellt och industriellt avfall, eftersom det ännu inte finns några specifika mål för detta, |
| --- | --- | --- |

53.

—

fastställa bindande EU-mål för kommersiellt och industriellt avfall, eftersom det ännu inte finns några specifika mål för detta,

| — | föreslå mål för att begränsa produktionen av restavfall i den planerade översynen av ramdirektivet om avfall (25) och deponeringsdirektivet år 2024, |
| --- | --- |

—

föreslå mål för att begränsa produktionen av restavfall i den planerade översynen av ramdirektivet om avfall (25) och deponeringsdirektivet år 2024,

| — | anpassa deponeringsdirektivet efter EU:s övergripande mål för klimatförändringar och minskade utsläpp av växthusgaser, efter en djupgående analys för att hantera problem som rör växthusgaser på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

—

anpassa deponeringsdirektivet efter EU:s övergripande mål för klimatförändringar och minskade utsläpp av växthusgaser, efter en djupgående analys för att hantera problem som rör växthusgaser på ett bättre sätt,

| — | framställa ett referensdokument om bästa tillgängliga teknik för deponering, inbegripet bestämmelser om metan. |
| --- | --- |

—

framställa ett referensdokument om bästa tillgängliga teknik för deponering, inbegripet bestämmelser om metan.

| 54. | Europaparlamentet ber kommissionen att övervaka medlemsstaternas framsteg när det gäller separat insamling av biologiskt avfall, en regel som ska genomföras senast 2023. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt hierarkin för avfallshantering enligt lag måste vidta åtgärder för att uppmuntra till återvinning av biologiskt avfall, vilket inkluderar kompostering och nedbrytning av biologiskt avfall mot bakgrund av att biologiskt avfall normalt samlas in och hanteras lokalt. Parlamentet understryker därför att kommissionen bör uppmuntra till ytterligare samarbete mellan regionerna och medlemsstaterna för att skapa samordning genom utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet upprepar målen i den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin för att uppnå en förbättrad cirkularitet och undvika utsläpp av växthusgaser och särskilt metanutsläpp som passerar det slutna kretsloppet. Parlamentet förstår att en väl integrerad avfallshantering bör främjas för att på ett bra sätt genomföra avfallshierarkin och för att prioritera avfallshanteringen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att avslutnings- och efterbehandlingsförfaranden för deponiceller är avgörande för att minska läckage, med beaktande av deponiernas hela livscykel. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd som är anpassat till förhållandena i varje medlemsstat för att säkerställa att avfallshierarkin tillämpas fullt ut, med tonvikt vid förebyggande av avfall, att målet med källsortering uppnås senast den 31 december 2023 samt separat insamling av biologiskt avfall, bland annat genom att uppmuntra samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att säkerställa en hög grad av separat insamling, materialåtervinning och återvinning av biologiskt nedbrytbart avfall, för att säkerställa en effektiv övergång från deponering utan att tillhandahålla EU-medel för förbränning. Parlamentet betonar att det alltid bör finnas ett genomförbart biologiskt alternativ för bearbetning, exempelvis kompostering eller anaerob nedbrytning. I detta avseende erkänner parlamentet potentialen hos anaerob nedbrytning av biologiskt nedbrytbart avfall som möjliggör produktionen av biometan. Parlamentet betonar i linje med avfallshierarkin att förbränning endast är det näst understa steget i avfallshierarkin och påminner om dess inställningar om förbränning som anges i dess resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att vattenmagasin är en betydande källa till växthusgasutsläpp i världen, inklusive metan, vilket främst beror på ackumulering av sediment i uppdämningar, och att borttagning av dammar kan bidra till att avsevärt minska utsläppen i uppdämda områden. Parlamentet uppmanar Europeiska miljöbyrån att inhämta information om detta område som underlag för möjliga politiska åtgärder. |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

(2)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0040.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura och H. Zhang, Anthropogenic and Natural Radiative Forcing, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, bidrag från arbetsgrupp I till den femte utvärderingsrapporten från FN:s klimatpanel (IPCC), kapitel 8, Cambridge University Press, Cambridge, Förenade kungariket, och New York, NY, Förenta staterna, 2013 s. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. et al, Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions, Nature, vol. 578, 2020, s. 409–412, med flera.

(9)  Världshälsoorganisationen, Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10)  Europeiska miljöbyrån, Air quality in Europe – 2020 report (luftkvalitet i Europa – 2020 års rapport), s. 7.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 av den 18 januari 2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(13)  Kommissionens arbetsdokument av den 17 September 2020 som medföljer dess meddelande Höjning av Europas klimatambition för 2030 Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare (SWD(2020)0176).

(14)  Uneps globala metanbedömning 2021.

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17)  Kommissionens meddelande av den 8 juli 2020Kraft till en klimatneutral ekonomi: En EU-strategi för integrering av energisystemet (COM(2020)0299).

(18)  Antagna texter, P9_TA(2021)0277.

(19)  Kommissionens förslag till förordning av den 15 december 2020 om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. och Couwenberg, J., Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

(22)  Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6).

(23)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).

(24)  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

FN:s klimatkonferens i Glasgow, Storbritannien (COP26)

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av den 25:e partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP25), av den 15:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP15) samt av den andra sessionen i partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet (CMA2), som hölls i Madrid, Spanien den 2–13 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 25:e partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP25), av den 15:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP15) samt av den andra sessionen i partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet (CMA2), som hölls i Madrid, Spanien den 2–13 december 2019,

| — | med beaktande av det beslut som fattades av presidiet för UNFCCC COP den 28 maj 2020 tillsammans med Storbritannien och dess italienska partner, om att uppskjuta UNFCCC:s 26:e partskonferens till följd av covid-19 och att sammankalla den på nytt i Glasgow, Storbritannien mellan den 1 och den 12 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som fattades av presidiet för UNFCCC COP den 28 maj 2020 tillsammans med Storbritannien och dess italienska partner, om att uppskjuta UNFCCC:s 26:e partskonferens till följd av covid-19 och att sammankalla den på nytt i Glasgow, Storbritannien mellan den 1 och den 12 november 2021,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av det globala toppmötet om klimatanpassning den 25¬26 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala toppmötet om klimatanpassning den 25¬26 januari 2021,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet (europeisk klimatlag) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet (europeisk klimatlag) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om EU:s strategi för klimatanpassning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om EU:s strategi för klimatanpassning (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om markskydd (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om markskydd (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019
  Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019
  Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning, (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning, (COM(2021)0082),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 januari 2021 om klimat- och energidiplomati – att uppnå resultat för den europeiska gröna givens yttre dimension, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 januari 2021 om klimat- och energidiplomati – att uppnå resultat för den europeiska gröna givens yttre dimension,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 oktober 2021 om förberedelserna inför UNFCCC-sammanträdena i Glasgow den 31 oktober–12 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 oktober 2021 om förberedelserna inför UNFCCC-sammanträdena i Glasgow den 31 oktober–12 november 2021,

| — | med beaktande av den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess femte utvärderingsrapport och dess sammanfattande rapport om detta samt dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess femte utvärderingsrapport och dess sammanfattande rapport om detta samt dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate),

| — | med beaktande av rapporten från UNFCCC:s underorgan för vetenskaplig och teknisk rådgivning av den 29 april 2021Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från UNFCCC:s underorgan för vetenskaplig och teknisk rådgivning av den 29 april 2021Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action,

| — | med beaktande av flaggskeppsrapporten från Global Commission on Adaptation av den 10 september 2019Adapt now: a global call for leadership on climate resilience, |
| --- | --- |

—

med beaktande av flaggskeppsrapporten från Global Commission on Adaptation av den 10 september 2019Adapt now: a global call for leadership on climate resilience,

| — | med beaktande av UNFCCC:s sammanfattande rapport av den 17 september 2021 om de nationellt fastställda bidragen enligt Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s sammanfattande rapport av den 17 september 2021 om de nationellt fastställda bidragen enligt Parisavtalet,

| — | med beaktande av FN:s miljöprograms elfte rapport om utsläppsklyftan (Emissions Gap Report) av den 9 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s miljöprograms elfte rapport om utsläppsklyftan (Emissions Gap Report) av den 9 december 2020,

| — | med beaktande av Internationella energiorganets rapport från maj 2021 Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets rapport från maj 2021 Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector,

| — | med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 18 februari 2021Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 18 februari 2021Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies,

| — | med beaktande av rapporten från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster av den 29 oktober 2020IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster av den 29 oktober 2020IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report,

| — | med beaktande av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change av den 10 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change av den 10 juni 2021,

| — | med beaktande av Meteorologiska världsorganisationens rapport från april 2021 om situationen för världens klimat under 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Meteorologiska världsorganisationens rapport från april 2021 om situationen för världens klimat under 2020,

| — | med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030,

| — | med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 och O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 och O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016. Den 12 oktober 2021 hade 191 av de 197 parterna i UNFCCC deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument hos FN. |
| --- | --- |

A.

Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016. Den 12 oktober 2021 hade 191 av de 197 parterna i UNFCCC deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument hos FN.

| B. | Den 17 december 2020 lämnade EU och dess medlemsstater in sitt uppdaterade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, vilket innebär att EU åtagit sig ett bindande mål om att inom hela sin ekonomi minska de inhemska växthusgasutsläppen fram till 2030 med minst 55 % jämfört med 1990 utan bidrag från internationella reduktionsenheter. |
| --- | --- |

B.

Den 17 december 2020 lämnade EU och dess medlemsstater in sitt uppdaterade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, vilket innebär att EU åtagit sig ett bindande mål om att inom hela sin ekonomi minska de inhemska växthusgasutsläppen fram till 2030 med minst 55 % jämfört med 1990 utan bidrag från internationella reduktionsenheter.

| C. | Enligt FN:s miljöprograms (Unep) rapport från 2020 om utsläppsklyftan kommer att inte att räcka med de åtaganden som redan ingåtts av de stater som undertecknat Parisavtalet för att avtalets gemensamma mål ska uppnås, utan resultatet kommer i stället att bli en global uppvärmning på mer än 3 oC jämfört med under den förindustriella tidsåldern. Det är djupt beklagligt att många parter i UNFCCC ännu inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att ens ha börjat uppfylla sina nationellt fastställda bidrag och att en stor del av de framsteg som gjorts neutraliseras genom kontraproduktiv politik som t.ex. fortsatta subventioner av fossila bränslen och uppförandet av nya kolkraftverk. I detta sammanhang bör varnas för positiva naturliga återkopplingar som skulle kunna få förödande konsekvenser för den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

C.

Enligt FN:s miljöprograms (Unep) rapport från 2020 om utsläppsklyftan kommer att inte att räcka med de åtaganden som redan ingåtts av de stater som undertecknat Parisavtalet för att avtalets gemensamma mål ska uppnås, utan resultatet kommer i stället att bli en global uppvärmning på mer än 3 oC jämfört med under den förindustriella tidsåldern. Det är djupt beklagligt att många parter i UNFCCC ännu inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att ens ha börjat uppfylla sina nationellt fastställda bidrag och att en stor del av de framsteg som gjorts neutraliseras genom kontraproduktiv politik som t.ex. fortsatta subventioner av fossila bränslen och uppförandet av nya kolkraftverk. I detta sammanhang bör varnas för positiva naturliga återkopplingar som skulle kunna få förödande konsekvenser för den globala uppvärmningen.

| D. | Halterna av de viktigaste växthusgaserna fortsatte öka under 2020, trots att utsläppen tillfälligt minskade till följd av covid-19, och enligt Meteorologiska världsorganisationen var halten av koldioxid i atmosfären den största någonsin på över tre miljoner år. 2020 var ett av de tre varmaste åren som någonsin uppmätts, med en genomsnittlig temperatur på 1,2 oC över förindustriell nivå. Det senaste årtiondet (2011–2020) var det varmaste som någonsin uppmätts. |
| --- | --- |

D.

Halterna av de viktigaste växthusgaserna fortsatte öka under 2020, trots att utsläppen tillfälligt minskade till följd av covid-19, och enligt Meteorologiska världsorganisationen var halten av koldioxid i atmosfären den största någonsin på över tre miljoner år. 2020 var ett av de tre varmaste åren som någonsin uppmätts, med en genomsnittlig temperatur på 1,2 oC över förindustriell nivå. Det senaste årtiondet (2011–2020) var det varmaste som någonsin uppmätts.

| E. | Enbart EU:s nationella politik är inte tillräcklig för att begränsa de globala utsläppen av växthusgaser och begränsa temperaturökningen i linje med Parisavtalet. Kollektiva, omedelbara och ambitiösa globala åtgärder är avgörande för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

E.

Enbart EU:s nationella politik är inte tillräcklig för att begränsa de globala utsläppen av växthusgaser och begränsa temperaturökningen i linje med Parisavtalet. Kollektiva, omedelbara och ambitiösa globala åtgärder är avgörande för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer.

| F. | I Parisavtalets ingress noteras ”vikten av säkerställt skydd av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna”, och enligt artikel 4.1 d i UNFCCC ska alla parter främja ”hållbar skötsel, och [...] bevarande och ökning [...] av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser [...], inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten”. I artikel 2.1 b i Parisavtalet betonas att anpassningen till klimatförändringarna och utvecklingen av resiliens och mot låga utsläpp av växthusgaser bör genomföras på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. I den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från IBPES understryks att hållbart utnyttjande av naturen kommer att vara avgörande för anpassning till och begränsning av farlig antropogen inverkan på klimatsystemet. |
| --- | --- |

F.

I Parisavtalets ingress noteras ”vikten av säkerställt skydd av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna”, och enligt artikel 4.1 d i UNFCCC ska alla parter främja ”hållbar skötsel, och [...] bevarande och ökning [...] av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser [...], inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten”. I artikel 2.1 b i Parisavtalet betonas att anpassningen till klimatförändringarna och utvecklingen av resiliens och mot låga utsläpp av växthusgaser bör genomföras på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. I den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från IBPES understryks att hållbart utnyttjande av naturen kommer att vara avgörande för anpassning till och begränsning av farlig antropogen inverkan på klimatsystemet.

| G. | Konsekvenserna av klimatförändringarna och förlust av den biologiska mångfalden är två av de viktigaste utmaningarna och riskerna för mänskliga samhällen. Merparten av de tidigare politiska insatserna har tagit itu med problemen med klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald separat. |
| --- | --- |

G.

Konsekvenserna av klimatförändringarna och förlust av den biologiska mångfalden är två av de viktigaste utmaningarna och riskerna för mänskliga samhällen. Merparten av de tidigare politiska insatserna har tagit itu med problemen med klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald separat.

| H. | De globala Aichimålen för biologisk mångfald för 2020 nåddes inte, vilket gör det än mer brådskande att snabbt höja ambitionsnivån för och utöka omfattningen av bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

H.

De globala Aichimålen för biologisk mångfald för 2020 nåddes inte, vilket gör det än mer brådskande att snabbt höja ambitionsnivån för och utöka omfattningen av bevarandet av den biologiska mångfalden.

| I. | Det är oerhört viktigt att bevara haven, inte enbart som en viktig näringskälla, utan även för deras betydelse för kolcykeln, som reglerar klimatet och producerar det mesta av det syre i luften som vi andas. I IPCC:s särskilda rapport om havet och kryosfären understryks att klimatmekanismer hänger samman med havens hälsa och att de marina ekosystemen just nu påverkas av den globala uppvärmningen, föroreningar, överexploateringen av den marina biologiska mångfalden, försurning, försämrad syresättning och kusterosion. I rapporten erinras också om att haven sedan 1970 successivt har blivit allt varmare och har absorberat mer än 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet, och att haven är en del av lösningen för att mildra och anpassa sig till klimatförändringarnas följder. Det är därför nödvändigt att minska utsläppen av växthusgaser och föroreningen av ekosystem och att stärka de naturliga kolsänkorna. |
| --- | --- |

I.

Det är oerhört viktigt att bevara haven, inte enbart som en viktig näringskälla, utan även för deras betydelse för kolcykeln, som reglerar klimatet och producerar det mesta av det syre i luften som vi andas. I IPCC:s särskilda rapport om havet och kryosfären understryks att klimatmekanismer hänger samman med havens hälsa och att de marina ekosystemen just nu påverkas av den globala uppvärmningen, föroreningar, överexploateringen av den marina biologiska mångfalden, försurning, försämrad syresättning och kusterosion. I rapporten erinras också om att haven sedan 1970 successivt har blivit allt varmare och har absorberat mer än 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet, och att haven är en del av lösningen för att mildra och anpassa sig till klimatförändringarnas följder. Det är därför nödvändigt att minska utsläppen av växthusgaser och föroreningen av ekosystem och att stärka de naturliga kolsänkorna.

| J. | Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade metoder spelar en viktig roll i begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Det är mycket viktigt med skydd och återställande av naturliga kolsänkor som redan finns och är effektiva, inbegripet kolreservoarer i haven. |
| --- | --- |

J.

Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade metoder spelar en viktig roll i begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Det är mycket viktigt med skydd och återställande av naturliga kolsänkor som redan finns och är effektiva, inbegripet kolreservoarer i haven.

| K. | Skogarna spelar en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna eftersom de fungerar som kolsänkor som binder omkring 2 miljarder ton koldioxid varje år. En av de mest kostnadseffektiva formerna av klimatåtgärder är att skydda och förbättra skogarna, och om de genomförs fullt ut skulle skogsbaserade åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna kunna minska utsläppen av växthusgaser med omkring 15 gigaton koldioxid per år fram till 2050, vilket potentiellt skulle kunna vara tillräckligt för att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 oC. |
| --- | --- |

K.

Skogarna spelar en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna eftersom de fungerar som kolsänkor som binder omkring 2 miljarder ton koldioxid varje år. En av de mest kostnadseffektiva formerna av klimatåtgärder är att skydda och förbättra skogarna, och om de genomförs fullt ut skulle skogsbaserade åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna kunna minska utsläppen av växthusgaser med omkring 15 gigaton koldioxid per år fram till 2050, vilket potentiellt skulle kunna vara tillräckligt för att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 oC.

| L. | Minskad avskogning och skogsförstörelse kan bidra till att minska de växthusgasutsläpp som orsakas av människan inom ett stort spann, från 0,4 till 5,8 gigaton koldioxidekvivalenter varje år (9). |
| --- | --- |

L.

Minskad avskogning och skogsförstörelse kan bidra till att minska de växthusgasutsläpp som orsakas av människan inom ett stort spann, från 0,4 till 5,8 gigaton koldioxidekvivalenter varje år (9).

| M. | En fjärdedel av det norra halvklotet är täckt av permanent frusen mark, vilket också kallas permafrost. Till följd av den globala temperaturökningen tinar den arktiska permafrosten rekordsnabbt. Permafrosten är en gigantisk reservoar för växthusgaser med potential att binda upp till 1 600 gigaton koldioxid – nästan dubbelt så mycket som för närvarande finns i atmosfären – men även metan och dikväveoxid. Om det frisläpps skulle det allvarligt kunna påskynda och förvärra den globala uppvärmningen (10). |
| --- | --- |

M.

En fjärdedel av det norra halvklotet är täckt av permanent frusen mark, vilket också kallas permafrost. Till följd av den globala temperaturökningen tinar den arktiska permafrosten rekordsnabbt. Permafrosten är en gigantisk reservoar för växthusgaser med potential att binda upp till 1 600 gigaton koldioxid – nästan dubbelt så mycket som för närvarande finns i atmosfären – men även metan och dikväveoxid. Om det frisläpps skulle det allvarligt kunna påskynda och förvärra den globala uppvärmningen (10).

| N. | Enligt Världshälsoorganisationen kommer de beräknade klimatförändringarna att orsaka cirka 250 000 ytterligare dödsfall om året år 2030 och kostnaderna för direkta skador på hälsan uppskattas till mellan 2 och 4 miljarder US-dollar per år fram till 2030. |
| --- | --- |

N.

Enligt Världshälsoorganisationen kommer de beräknade klimatförändringarna att orsaka cirka 250 000 ytterligare dödsfall om året år 2030 och kostnaderna för direkta skador på hälsan uppskattas till mellan 2 och 4 miljarder US-dollar per år fram till 2030.

| O. | Den förlust av biologisk mångfald som hör samman med omvandlingen av landskap kan leda till större framväxande risk för sjukdomar i vissa fall, när arter som anpassar sig väl till människodominerade landskap också kan medföra patogener som utgör en hög risk för zoonotisk överföring. |
| --- | --- |

O.

Den förlust av biologisk mångfald som hör samman med omvandlingen av landskap kan leda till större framväxande risk för sjukdomar i vissa fall, när arter som anpassar sig väl till människodominerade landskap också kan medföra patogener som utgör en hög risk för zoonotisk överföring.

| P. | Luftföroreningarna och klimatförändringarna är tätt sammanflätade och har vissa antropogena källor gemensamt. Enligt Världshälsoorganisationen står luftföroreningarna för uppskattningsvis 4,2 miljoner dödsfall runt om i världen varje år pga. stroke, hjärtsjukdom, lungcancer samt akuta och kroniska luftvägssjukdomar. |
| --- | --- |

P.

Luftföroreningarna och klimatförändringarna är tätt sammanflätade och har vissa antropogena källor gemensamt. Enligt Världshälsoorganisationen står luftföroreningarna för uppskattningsvis 4,2 miljoner dödsfall runt om i världen varje år pga. stroke, hjärtsjukdom, lungcancer samt akuta och kroniska luftvägssjukdomar.

| Q. | Enligt FN:s kontor för katastrofriskreducering har antalet katastrofer och omfattningen av de ekonomiska förlusterna nästan fördubblats under de 20 senaste åren, och mycket av detta beror på en markant ökning av antalet klimatrelaterade katastrofer. |
| --- | --- |

Q.

Enligt FN:s kontor för katastrofriskreducering har antalet katastrofer och omfattningen av de ekonomiska förlusterna nästan fördubblats under de 20 senaste åren, och mycket av detta beror på en markant ökning av antalet klimatrelaterade katastrofer.

| R. | Klimatförändringarna och dess förödande konsekvenser påverkar redan migrationsmönstren. Enligt en Världsbanken-studie från 2018 riskerar närmare 3 % av befolkningen i regionerna Afrika söder om Sahara, Sydasien och Latinamerika att tvingas flytta inom sina egna länder för att undgå klimatförändringarnas långsamt framskridande effekter (11). Utan samordnade anpassningsåtgärder riskerar mer än 700 miljoner människor som bor i låglänta kustområden och små östater att drabbas av intensivare stormar, översvämningar och i slutändan förlust av mark och omlokalisering. |
| --- | --- |

R.

Klimatförändringarna och dess förödande konsekvenser påverkar redan migrationsmönstren. Enligt en Världsbanken-studie från 2018 riskerar närmare 3 % av befolkningen i regionerna Afrika söder om Sahara, Sydasien och Latinamerika att tvingas flytta inom sina egna länder för att undgå klimatförändringarnas långsamt framskridande effekter (11). Utan samordnade anpassningsåtgärder riskerar mer än 700 miljoner människor som bor i låglänta kustområden och små östater att drabbas av intensivare stormar, översvämningar och i slutändan förlust av mark och omlokalisering.

| S. | Parisavtalet är det första internationella fördrag där kopplingen mellan klimatåtgärder och mänskliga rättigheter uttryckligen konstateras, vilket gör det möjligt att använda befintliga människorättsrelaterade rättsliga instrument för att med kraft uppmana länder och privata företag att minska utsläppen. Det finns inga konkreta instrument inom ramen för Parisavtalet för att ställa länder och företag till svars för deras inverkan på klimatförändringarna och utövandet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

S.

Parisavtalet är det första internationella fördrag där kopplingen mellan klimatåtgärder och mänskliga rättigheter uttryckligen konstateras, vilket gör det möjligt att använda befintliga människorättsrelaterade rättsliga instrument för att med kraft uppmana länder och privata företag att minska utsläppen. Det finns inga konkreta instrument inom ramen för Parisavtalet för att ställa länder och företag till svars för deras inverkan på klimatförändringarna och utövandet av mänskliga rättigheter.

| T. | Klimatförändringarna har också en viktig människorättsdimension eftersom de direkt och indirekt påverkar förverkligandet av flera allmänt erkända mänskliga rättigheter och påverkar utsatta grupper, såsom kvinnor, barn, äldre, sjuka människor, låginkomsttagare och urbefolkningar, allra mest. Både UNFCCC och Parisavtalet grundar sig på solidaritet mellan generationer och staternas åtagande att skydda klimatsystemen för nuvarande och kommande generationers skull. Klimatförändringarna förvärrar de utmaningar som urbefolkningar för närvarande står inför och leder till ännu djupare kulturell, ekonomisk och politisk marginalisering och ojämlikhet. |
| --- | --- |

T.

Klimatförändringarna har också en viktig människorättsdimension eftersom de direkt och indirekt påverkar förverkligandet av flera allmänt erkända mänskliga rättigheter och påverkar utsatta grupper, såsom kvinnor, barn, äldre, sjuka människor, låginkomsttagare och urbefolkningar, allra mest. Både UNFCCC och Parisavtalet grundar sig på solidaritet mellan generationer och staternas åtagande att skydda klimatsystemen för nuvarande och kommande generationers skull. Klimatförändringarna förvärrar de utmaningar som urbefolkningar för närvarande står inför och leder till ännu djupare kulturell, ekonomisk och politisk marginalisering och ojämlikhet.

| U. | Klimatåtgärder är ett av FN:s mål för hållbar utveckling som antagits 2015 av samtliga FN-medlemsstater som en del av Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

U.

Klimatåtgärder är ett av FN:s mål för hållbar utveckling som antagits 2015 av samtliga FN-medlemsstater som en del av Agenda 2030 för hållbar utveckling.

| V. | Parterna i UNFCCC gjorde 2009 en utfästelse om att mobilisera 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, vilket senare bekräftades på nytt i Parisavtalet. Industriländernas faktiska åtaganden är dock fortfarande långt under det kollektiva målet. Klimatförändringarnas konsekvenser, och de behov som dessa gett upphov till, i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har förvärrats och ökat. |
| --- | --- |

V.

Parterna i UNFCCC gjorde 2009 en utfästelse om att mobilisera 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, vilket senare bekräftades på nytt i Parisavtalet. Industriländernas faktiska åtaganden är dock fortfarande långt under det kollektiva målet. Klimatförändringarnas konsekvenser, och de behov som dessa gett upphov till, i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har förvärrats och ökat.

| W. | FN:s utvecklingsprogram uppskattar att det kommer att behövas 140–300 miljarder US-dollar varje år fram till 2030 bara för att täcka utvecklingsländernas anpassningsbehov, vilket ökar till 280–500 miljarder US-dollar varje år fram till 2050 (12). |
| --- | --- |

W.

FN:s utvecklingsprogram uppskattar att det kommer att behövas 140–300 miljarder US-dollar varje år fram till 2030 bara för att täcka utvecklingsländernas anpassningsbehov, vilket ökar till 280–500 miljarder US-dollar varje år fram till 2050 (12).

| X. | 2020 års partskonferens för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald blev dessvärre uppskjutna i ett år på grund av covid-19-utbrottet, men detta ger en unik möjlighet att byta från en reaktiv modell till en proaktiv och försiktighetsbaserad modell och i slutändan förverkliga den omvandling som behövs. Nya vetenskapliga framsteg bör utgöra underlag för och stärka kopplingarna mellan internationella agendor och deras genomförande på nationell nivå. |
| --- | --- |

X.

2020 års partskonferens för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald blev dessvärre uppskjutna i ett år på grund av covid-19-utbrottet, men detta ger en unik möjlighet att byta från en reaktiv modell till en proaktiv och försiktighetsbaserad modell och i slutändan förverkliga den omvandling som behövs. Nya vetenskapliga framsteg bör utgöra underlag för och stärka kopplingarna mellan internationella agendor och deras genomförande på nationell nivå.

| Y. | Alltmedan världen fortfarande arbetar med att hantera de pågående konsekvenserna av covid-19-pandemin finns klimatkrisen kvar. Den ekonomiska återhämtningen bör tas till vara som ett gyllene tillfälle att påskynda omställningen till klimatneutralitet och säkerställa väg mot att uppnå målet om 1,5 oC genom att utveckla en samhällsekonomisk modell som är förenlig med planetens gränser och kanalisera investeringar i återställande av naturliga ekosystem och således stärka ekosystems anpassningsförmåga, liksom även i sådana prioriterade områden som energieffektivitet, hållbar livsmedelsproduktion, teknik för förnybar energi, innovativ och hållbar nollutsläppsteknik och den tillhörande infrastruktur som krävs, och styra investeringar bort från verksamhet som skadar klimatet och miljön genom att integrera principen om att inte orsaka betydande skada i investeringsbesluten. I denna omställningsprocess bör vederbörlig hänsyn tas till regionernas olika behov och kapacitet, samtidigt som principen om en rättvis omställning respekteras. |
| --- | --- |

Y.

Alltmedan världen fortfarande arbetar med att hantera de pågående konsekvenserna av covid-19-pandemin finns klimatkrisen kvar. Den ekonomiska återhämtningen bör tas till vara som ett gyllene tillfälle att påskynda omställningen till klimatneutralitet och säkerställa väg mot att uppnå målet om 1,5 oC genom att utveckla en samhällsekonomisk modell som är förenlig med planetens gränser och kanalisera investeringar i återställande av naturliga ekosystem och således stärka ekosystems anpassningsförmåga, liksom även i sådana prioriterade områden som energieffektivitet, hållbar livsmedelsproduktion, teknik för förnybar energi, innovativ och hållbar nollutsläppsteknik och den tillhörande infrastruktur som krävs, och styra investeringar bort från verksamhet som skadar klimatet och miljön genom att integrera principen om att inte orsaka betydande skada i investeringsbesluten. I denna omställningsprocess bör vederbörlig hänsyn tas till regionernas olika behov och kapacitet, samtidigt som principen om en rättvis omställning respekteras.

| Z. | Enligt Europeiska miljöbyrån innebär ”systemförändring” en grundläggande, omvandlande och övergripande typ av förändring som innebär stora skiften och omstyrning av systemens mål, incitament, teknik, social praxis och sociala normer, samt inom kunskapssystem och förvaltningsmetoder. För centrala samhällssystem innebär detta att tänka om kring inte enbart teknik och produktionsprocesser, utan även konsumtionsmönster och levnadssätt i syfte att överväga mer hållbara alternativ som exempelvis fokuserar på välbefinnande och motståndskraft (13). |
| --- | --- |

Z.

Enligt Europeiska miljöbyrån innebär ”systemförändring” en grundläggande, omvandlande och övergripande typ av förändring som innebär stora skiften och omstyrning av systemens mål, incitament, teknik, social praxis och sociala normer, samt inom kunskapssystem och förvaltningsmetoder. För centrala samhällssystem innebär detta att tänka om kring inte enbart teknik och produktionsprocesser, utan även konsumtionsmönster och levnadssätt i syfte att överväga mer hållbara alternativ som exempelvis fokuserar på välbefinnande och motståndskraft (13).

| AA. | Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade metoder har potential att ge starka politiska kopplingar mellan UNFCCC, konventionen om biologisk mångfald och den andra Riokonventionen om ökenspridning, och ge en möjligheter för ordförandeskapen och sekretariaten för alla de tre avtalen att samarbeta för att hantera klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald på ett integrerat och sammanhängande sätt. |
| --- | --- |

AA.

Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade metoder har potential att ge starka politiska kopplingar mellan UNFCCC, konventionen om biologisk mångfald och den andra Riokonventionen om ökenspridning, och ge en möjligheter för ordförandeskapen och sekretariaten för alla de tre avtalen att samarbeta för att hantera klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald på ett integrerat och sammanhängande sätt.

| AB. | Den europeiska gröna given och planen NextGenerationEU utgör ett unikt tillfälle att stärka EU:s ekonomi och göra den mer innovativ, konkurrenskraftig och framtidsinriktad, och således sörja för EU:s ledande ställning vad gäller den gröna ekonomin och för utvecklingen av den europeiska sociala modellen och den sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

AB.

Den europeiska gröna given och planen NextGenerationEU utgör ett unikt tillfälle att stärka EU:s ekonomi och göra den mer innovativ, konkurrenskraftig och framtidsinriktad, och således sörja för EU:s ledande ställning vad gäller den gröna ekonomin och för utvecklingen av den europeiska sociala modellen och den sociala marknadsekonomin.

| AC. | De klimatrelaterade riskerna för hälsa, försörjningsmöjligheter, livsmedelstrygghet, vattenförsörjning och ekonomisk tillväxt förutspås bli mycket värre med en global uppvärmning med 2 oC. En begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 oC jämfört med 2 oC förväntas minska konsekvenserna för ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden och bevara fler av deras tjänster för människor. Det är därför oerhört viktigt att arbeta vidare med insatser för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

AC.

De klimatrelaterade riskerna för hälsa, försörjningsmöjligheter, livsmedelstrygghet, vattenförsörjning och ekonomisk tillväxt förutspås bli mycket värre med en global uppvärmning med 2 oC. En begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 oC jämfört med 2 oC förväntas minska konsekvenserna för ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden och bevara fler av deras tjänster för människor. Det är därför oerhört viktigt att arbeta vidare med insatser för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer.

| AD. | EU:s ledning genom gott exempel är avgörande för att engagera tredjeländer i kampen mot klimatförändringarna och därmed för att stärka den globala klimatambitionen. |
| --- | --- |

AD.

EU:s ledning genom gott exempel är avgörande för att engagera tredjeländer i kampen mot klimatförändringarna och därmed för att stärka den globala klimatambitionen.

| AE. | EU måste erkänna och ta sitt ansvar för historiska utsläpp av växthusgaser och utvecklingsgapet mellan det globala Nord och det globala Syd. |
| --- | --- |

AE.

EU måste erkänna och ta sitt ansvar för historiska utsläpp av växthusgaser och utvecklingsgapet mellan det globala Nord och det globala Syd.

| AF. | I enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet är det av yttersta vikt att göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling för att bekämpa klimatförändringshotet. |
| --- | --- |

AF.

I enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet är det av yttersta vikt att göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling för att bekämpa klimatförändringshotet.

| AG. | Allmänhetens medvetenhet om och medborgarnas engagemang för klimatåtgärder ökar. Medborgare kräver att regeringarna gör större insatser och vidtar mer ambitiösa åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

AG.

Allmänhetens medvetenhet om och medborgarnas engagemang för klimatåtgärder ökar. Medborgare kräver att regeringarna gör större insatser och vidtar mer ambitiösa åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna.

| AH. | Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod avslutades den 31 december 2020. Vägledningen om hur man ska beakta de minskade utsläppen hos verksamheterna inom ramen för mekanismen för en ren utveckling efter den 31 december 2020 sköts upp. Tillfälliga åtgärder har införts för att förlänga verksamheterna inom ramen för mekanismen för en ren utveckling efter 2020. Partsmötet för Kyotoprotokollet planeras äga rum i samband med COP26 i Glasgow. |
| --- | --- |

AH.

Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod avslutades den 31 december 2020. Vägledningen om hur man ska beakta de minskade utsläppen hos verksamheterna inom ramen för mekanismen för en ren utveckling efter den 31 december 2020 sköts upp. Tillfälliga åtgärder har införts för att förlänga verksamheterna inom ramen för mekanismen för en ren utveckling efter 2020. Partsmötet för Kyotoprotokollet planeras äga rum i samband med COP26 i Glasgow.

1.

Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna och förlusten av den biologiska mångfalden är några av de största utmaningar som mänskligheten står inför och att alla regeringar i hela världen måste göra sitt yttersta för att bekämpa dem utan dröjsmål. Parlamentet understryker att internationellt samarbete, deltagandet av icke-statliga aktörer, solidaritet och konsekventa åtgärder som stöds av vetenskapen och ett orubbligt engagemang för att öka ambitionerna krävs för att vi ska kunna fullgöra vårt kollektiva ansvar för att begränsa den globala uppvärmningen och förhindra förlust av biologisk mångfald och sålunda värna om hela vår jord och allas välbefinnande. Parlamentet noterar i detta avseende att FN:s generalsekreterare António Guterres med eftertryck uppmanade alla regeringar världen över att utlysa klimatnödläge till dess att världen har uppnått nettonollutsläpp av växthusgaser.

2.

Europaparlamentet uttrycker oro över vad man kommit fram till i FN:s miljöprograms rapport från 2020 om utsläppsklyftan, framför allt om prognosen om att fastän covid-19-pandemin lett till en tillfällig nedgång i koldioxidutsläppen så kommer, även ifall de ovillkorliga nationellt fastställda bidragen som inlämnats genomförs till fullo, det oaktat utvecklingen att fortsätta gå i riktning mot en temperaturhöjning på 3,2 oC Parlamentet välkomnar de uppdateringar av de nationellt fastställda bidragen som hittills har meddelats och som har stärkt klimatambitionen. Parlamentet noterar dock med oro att dessa bidrag fortfarande inte kommer att vara tillräckliga för att driva ner utsläppen till en nivå som gör att Parisavtalets mål kan uppnås. Parlamentet är oroat över UNFCCC:s sammanfattande rapport om de nationellt fastställda bidragen från september 2021, i vilken det konstaterades att alla nationellt fastställda bidrag som lämnats in före den 30 juli 2021 sammantaget innebär en betydande ökning av de globala växthusgasutsläppen 2030 jämfört med 2010 – omkring 16 %. Parlamentet betonar att enligt IPCC krävs en minskning av de globala utsläppen med åtminstone 45 % fram till 2030 jämfört med 2010 års nivåer för att målet om 1,5 oC ska nås.

3.

Europaparlamentet erinrar om ett aktuellt avgörande i en författningsdomstol där det slogs fast att skyddet av klimatet inte är upp till politikerna, och att bestämmelserna i författningen om miljöskydd ålägger staten ett konstitutionellt åtagande att uppnå klimatneutralitet.

4.

Europaparlamentet understryker att enligt 2020 års rapport om utsläppsklyftan skulle en grön återhämtning från pandemin kunna minska växthusgasutsläppen med omkring 25 % fram till 2030, så att de skulle uppvisa en nivå som gav 66 % chans att hålla temperaturökningen till åtskilligt under 2 oC, låt vara att det ännu inte skulle räcka med detta för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC. Parlamentet understryker därför att återhämtningsåtgärderna skulle kunna ha stor inverkan på huruvida Parisavtalets mål nås. Parlamentet uppmanar regeringarna att göra allt de kan för att förverkliga en grön återhämtning och samtidigt stärka sina utfästelser i linje med Parisavtalets mål och att höja sina nationellt fastställda bidrag före COP26, genom att anta en politik som är baserad på vetenskap. Parlamentet betonar att enligt den senaste forskningen utgör uppfyllandet av temperaturmålet i Parisavtalet en ”ekonomiskt optimal” klimatpolitik (14).

5.

Europaparlamentet välkomnar G7:s åtagande om ambitiösa och påskyndade insatser i utsläppsminskande syfte för att en begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 o C ska förbli inom räckhåll (15). Parlamentet erinrar om att detta skulle medföra många samvinster för miljön, ekonomin, samhället och folkhälsan. Parlamentet framhåller att allt fler länder förbinder sig till mål om nettonollutsläpp senast vid mitten av århundradet. Parlamentet understryker dock att detta snabbt måste omsättas i form av en kraftfull politik på kort sikt, åtgärder och ekonomiska resurser och återspeglas i de reviderade nationellt fastställda bidragen som ska lämnas in före COP26 i form av ökade klimatmål för 2030 för att de globala utsläppen ska nå sin topp så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar med kraft G20 att spela en ledande roll när det gäller att höja ambitionsnivån på såväl kort som lång sikt.

6.

Europaparlamentet välkomnar att de största globala ekonomierna, fem år efter att Parisavtalet trädde i kraft, tävlar i kapp om att uppnå klimatneutralitet. Parlamentet uppmärksammar att åtaganden om nettonollutsläpp måste backas upp med långsiktiga strategier som lämnas in till UNFCCC. Parlamentet betonar behovet av att omvandla dessa åtaganden till effektiva åtgärder och politik på alla nivåer och inom alla sektorer.

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att fasa ut alla fossila bränslen så snart som möjligt. Parlamentet är medvetet om slutsatserna i Internationella energiorganets rapport Net Zero by 2050, som visar på en skarp nedgång i efterfrågan på fossila bränslen, vilket innebär att det inte kommer att behövas investeringar i nya källor för fossila bränslen, och att det för att målet på 1,5 oC ska uppnås krävs att ingen utveckling av nya olje- och gasfält godkänns och att inte heller nya kolgruvor byggs eller utvidgas från och med 2021. Parlamentet stöder G7:s åtagande att upphöra med finansieringen av kol utan utsläppsminskande åtgärder senast i slutet av 2021. Parlamentet uppmanar G7-länderna att föregå med gott exempel när det gäller energiomställningen och att stoppa alla nya investeringar i utvinning av fossila bränslen. Parlamentet stöder ordförandeskapet för COP26, Storbritannien och Powering Past Coal Alliance i försöket att nå en överenskommelse om att stoppa byggandet av nya koleldade kraftverk utan utsläppsminskande åtgärder. Parlamentet konstaterar att fossila bränslen inte har någon roll i EU:s energimix på lång sikt och uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen anta nationella planer för att fasa ut alla fossila bränslen så snart som möjligt för att uppnå klimatneutralitet senast 2050.

8.

Europaparlamentet stöder uttryckligen Danmarks och Costa Ricas initiativ att skapa en allians mellan länder som är villiga att fasa ut olje- och gasproduktionen och sluta bevilja tillstånd för ny prospektering. Parlamentet påminner om slutsatserna i Internationella energiorganets rapport ”Net zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector”, där det bekräftas att sådana åtgärder är nödvändiga för att kunna uppnå målet på 1,5 oC.

9.

Europaparlamentet påminner om att samtliga parter bör göra finansiella flöden – såväl offentliga som privata, inhemska som internationella – förenliga med en väg mot att uppnå 1,5-gradersmålet och en klimatresilient utveckling. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att, som en del av det kommande klimat- och energipaket som ska offentliggöras den 14 december 2021, tillhandahålla en omfattande översyn av det aktuella läget när det gäller unionens och medlemsstaternas efterlevnad av artikel 2.1 c i Parisavtalet, och att vidta alla åtgärder som krävs för att täppa till eventuella luckor.

10.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över det ökande globala intresset för fossilbränslereserverna i Arktis som blir mer tillgängliga i takt med att havsistäcket minskar på grund av klimatförändringarna. Parlamentet betonar naturens sårbarhet i Arktis och den extrema svårigheten att rengöra ekosystemet efter oljespill från utblåsningar, rörläckor eller fartygsolyckor. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att efterlysa ett globalt moratorium mot oljeborrning till havs i Arktis.

11.

Europaparlamentet betonar behovet av att åter bygga upp internationella koalitioner för resultat vid COP26 som har höga ambitioner och har stark miljömässig integritet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med länder som är stora utsläppskällor, länder som är särskilt sårbara för klimatförändringar, transatlantiska partner och Storbritanniens ordförandeskap för COP26 för att lägga fram politiska förslag vid konferensen om hur länder bör påskynda åtgärderna för att täppa till ambitionsklyftan för att hålla den globala uppvärmningen under 1,5 oC. Parlamentet uppmanar EU att öka sin utåtriktade diplomatiska verksamhet och sitt alliansbyggande med utvecklingsländerna och de mest utsatta länderna i syfte att detta ska fungera som en brobyggare mellan industriländer och utvecklingsländer, som historiskt har varit mest kritiska när det gäller att uppnå de mest ambitiösa resultaten vid partskonferenserna för FN:s ramkonvention om klimatförändringar.

12.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att president Biden den första dagen av sitt ämbete vidtog åtgärder för att återansluta Förenta staterna till Parisavtalet och hans åtagande att minska Förenta staternas växthusgasutsläpp med hälften fram till 2030 jämfört med 2005 års nivåer och att sträva efter nettonollutsläpp senast 2050. Parlamentet förväntar sig konkreta politiska insatser och finansiella flöden snabbt därefter i syfte att uppfylla Förenta staternas åtaganden. Parlamentet betonar vikten av EU:s och Förenta staternas partnerskap och ledarskap för att målen i Parisavtalet ska kunna uppnås. Parlamentet betonar att åtgärder mot klimatförändringarna, miljöförstöring och förlust av biologisk mångfald, samt främjande av grön tillväxt och skydd av våra hav, är centrala i den nya gemensamma transatlantiska agendan, och att EU och Förenta staterna gemensamt har åtagit sig att vidta alla åtgärder som krävs för att den globala temperaturen inte ska höjas med mer än 1,5 oC. Parlamentet noterar president Bidens insatser för att höja den globala ambitionsnivån när det gäller klimatåtgärder, bland annat genom att hålla toppmötet om klimatfrågor i april 2021.

13.

Europaparlamentet framhåller Kinas roll som världens näst största ekonomi och landet med de högsta totala växthusgasutsläppen. Parlamentet noterar Kinas beredvillighet att fungera som en konstruktiv kraft i de globala klimatförhandlingarna. Parlamentet noterar dock med särskild oro dess fortsatta stora beroende av kol, och uppmuntrar landets regering att driva på för att påskynda den gröna omställningen som en viktig förutsättning för att uppnå Parisavtalets globala mål. Parlamentet noterar president Xi Jinpings förkunnande i september 2020 att Kina skulle nå en topp när det gäller koldioxidutsläpp innan 2030, och uppnå koldioxidneutralitet innan 2060. Parlamentet understryker att dessa åtaganden bör omfatta alla växthusgasutsläpp. Parlamentet förväntar sig ytterligare åtaganden samt konkreta politiska åtgärder och anpassade finansiella flöden för att uppfylla dem.

14.

Europaparlamentet understryker att enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster är de bakomliggande orsakerna till pandemier samma globala miljöförändringar som driver på förlusten av den biologiska mångfalden och klimatförändringarna, inbegripet förändrad markanvändning, expansion och intensifiering av jordbruket samt handel med och konsumtion av vilda djur liksom andra pådrivande faktorer. Parlamentet betonar att pandemin visat dels vikten av principerna om One Health och hälsa inom alla politikområden inom det politiska beslutsfattandet, dels att det behövs omvandlande förändringar. Parlamentet erinrar om att Parisavtalet i sin ingress noterar ”rätten till hälsa” som en grundläggande rättighet. Parlamentet understryker att det i artikel 4.1 f i UNFCCC står att alla konventionsparter ska utnyttja ”lämpliga metoder, till exempel konsekvensbedömningar, nationellt formulerade och fastställda, i syfte att minimera skadliga effekter på ekonomin, folkhälsan och miljöns kvalitet av projekt eller åtgärder som de vidtar för att motverka eller anpassa sig till klimatförändring”. Parlamentet anser att hälsa bör tas med i de nationella anpassningsplanerna och i nationella meddelanden till UNFCCC.

15.

Europaparlamentet betonar att det krävs massiva investeringar och en exempellös omställning av alla sektorer i våra ekonomier för att nå Parisavtalets mål och dess mål om klimatneutralitet. Parlamentet anser att denna omställning till en ny, hållbar ekonomisk modell endast kan genomföras om den garanterar en rättvis omställning som kombinerar sociala och ekologiska framsteg, ökar människors välbefinnande och inte lämnar någon utanför.

COP26 i Glasgow

COP26 i Glasgow

16.

Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg vid COP25 i Madrid under 2019 och bristen på åtaganden och öppenhet från somliga parters sida. Parlamentet beklagar att slutförandet av Parisavtalets regelbok uppskjutits till en senare COP och att diskussionerna om förluster och skador kunde ha gett mer ambitiösa resultat. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts med viktiga frågor, såsom främjandet av den sociala dimensionen inom klimatagendan och massmobiliseringen av icke-statliga aktörer, trots att det förelegat organisatoriska svårigheter.

17.

Europaparlamentet betonar att det är avgörande att COP26 skapar ett nytt samförstånd kring de klimatåtgärder och den ambition som krävs för att åstadkomma global klimatneutralitet vid mitten av århundradet samt kring robusta politiska insatser på kort och medellång sikt.

18.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter i UNFCCC att, i samarbete med regioner och icke-statliga aktörer, särskilt i det civila samhället, ge konstruktiva bidrag till den process som ska utmynna i COP26 och under vilken man ska uppdatera de nationellt fastställda bidragen för att säkerställa att de överensstämmer med Parisavtalets långsiktiga temperaturmål och bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap, och att de avspeglar parternas högsta möjliga ambitionsnivå. Parlamentet betonar att eftersom de utfästelser som hittills gjorts inte är tillräckliga för att Parisavtalets mål ska kunna uppnås och att de globala växthusgasutsläppen snarast måste nå sin maximala nivå och därefter drastiskt minska bör samtliga parter göra mera och uppdatera sina nationellt fastställda bidrag i enlighet med målen i Parisavtalet, och uppmanar i synnerhet EU och alla G20-nationer att visa globalt ledarskap i detta avseende och även åta sig att bli klimatneutrala fram till 2050.

19.

Europaparlamentet betonar att utsläppen som orsakas av den rikaste procenten av världsbefolkningen, enligt Uneps Emissions Gap Report 2020, är mer än dubbelt så stora som de kombinerade utsläppen från de fattigaste 50 %. Parlamentet noterar att vidare forskning (16) tyder på att inom EU ansvarade de rikaste 10 % av EU-medborgarna för närmare en tredjedel av EU:s sammanlagda konsumtionsutsläpp mellan 1990 och 2015, och att de totala årliga konsumtionsutsläppen som orsakas av de fattigaste 50 % av EU-medborgarna, under samma period, minskade med 24 % medan utsläppen som orsakades av de rikaste 10 % ökade med 3 %. Parlamentet betonar behovet av att till fullo beakta rättvisa vid genomförandet av Parisavtalet, och av att EU ska begränsa och drastiskt minska utsläppen samtidigt som unionen tillhandahåller stöd till de fattigaste hushållen för att säkerställa en rättvis omställning.

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med andra stora utsläppare av koldioxid för att skapa en internationell klimatklubb av länder som leder vägen mot klimatneutralitet, med gemensamma mål om minskningen av växthusgasutsläppen, uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050, fastställande av en definition av enhetliga standarder för mätning av utsläpp och av jämförbara uttryckliga och underförstådda koldioxidpriser inom energi- och industrisektorerna samt om skyddet av länder som är villiga att genomföra klimatskyddsåtgärder mot nackdelarna av internationell konkurrens genom en gemensam mekanism för koldioxidjustering vid gränserna.

21.

Europaparlamentet understryker behovet av att vidta förstärkta och samordnade sektoriella åtgärder för utfasning av fossila bränslen genom anpassning av mål och samarbete mellan parterna och andra aktörer. Parlamentet uppmanar parterna att stärka Marrakechpartnerskapet för globala klimatåtgärder som ett utrymme för att uppmuntra icke-statliga aktörer och subnationella myndigheter att vidta omedelbara klimatåtgärder baserade på vetenskap och mycket ambitiösa mål och att främja gemensamt lärande över valkretsar, geografiska förhållanden och sektorer för att påskynda åtgärder och ett stödjande beslutsfattande om Parisavtalets mål.

22.

Europaparlamentet betonar behovet av att COP26 slutför de punkter i Parisavtalets arbetsprogram som ännu inte genomförts i syfte att fokusera de kommande fem åren på att ytterligare utveckla och stärka dess genomförande och operationalisering. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att slutföra det som ännu återstår att göra för att Parisavtalets regelbok ska bli färdig, framför allt i fråga om transparens, gemensamma tidsramar och samarbetsmekanismer enligt artikel 6, varvid syftet ska vara att säkerställa transparens och stark miljöintegritet och åstadkomma högsta möjliga ambitionsnivå.

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förespråka strikta och handfasta internationella regler med anknytning till artikel 6 i Parisavtalet, utgående från San José-principerna. Parlamentet framhåller i synnerhet behovet av att uppmuntra internationellt samarbete samtidigt som alla slag av dubbelräkning måste undvikas för att säkerställa miljöintegriteten med verkliga, ytterligare, mätbara och permanenta utsläppsminskningar som kan kontrolleras oberoende, så att inga enheter som utfärdats med stöd av Kyotoprotokollet kan räknas in i nuvarande och framtida nationellt fastställda bidrag och att skyddet av mänskliga rättigheter måste garanteras. Parlamentet upprepar sitt stöd till att en del av intäkterna från mekanismer i enlighet med artikel 6 används för anpassningsfonden. Parlamentet upprepar sitt stöd för införandet av en femårig tidsram och uppmanar EU att inta en ståndpunkt till stöd för ett avtal om en gemensam femårig tidsram för att öka tempot på klimatåtgärderna.

24.

Europaparlamentet efterlyser operationalisering av ramen för ökad insyn, som omfattar principerna om transparens, korrekthet, konsistens, jämförbarhet och fullständighet.

25.

Europaparlamentet understryker att människor påverkas av klimatförändringarna på olika sätt enligt sådana faktorer som kön, ålder, funktionsnedsättning, etnicitet och fattigdom, och att nuvarande ojämlikhet baserad på en persons kön kan öka denna persons sårbarhet för de oundvikliga följderna av klimatförändringarna, inbegripet naturkatastrofer. Parlamentet välkomnar därför antagandet av det förstärkta Lima-arbetsprogrammet om jämställdhet och handlingsplanen för jämställdhet vid COP25 i Madrid och efterlyser att de genomförs snabbt. Parlamentet anser att omställningen till ett hållbart samhälle måste ske på ett inkluderande, rättvist och jämlikt sätt, och att könsbalansen och kvinnors och flickors egenmakt är viktiga i denna omställning. Parlamentet betonar behovet av en effektivare jämställdhetsintegrering inom alla relevanta målsättningar och mål. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en konkret handlingsplan för att uppfylla åtagandena i den förnyade handlingsplanen för jämställdhet och att inrätta en permanent europeisk kontaktpunkt för frågor om jämställdhet och klimatförändringar, med adekvata budgetresurser, för att genomföra och övervaka klimatåtgärder som karaktäriseras av jämställdhet i EU och globalt (17). Parlamentet anser att detta skulle kunna utgöra ett exempel för andra parter att anta liknande åtgärder.

26.

Europaparlamentet välkomnar att parterna i allt högre grad beaktar jämställdhet i sina nationellt fastställda bidrag, och uppmanar alla parter att anta jämställdhetsbudgeterade och socialt rättvisa nationellt fastställda bidrag och klimatfinansiering för att tillhandahålla klimaträttvisa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka samstämmigheten mellan stödet till jämställdhet och klimat genom instrument för yttre åtgärder och genom Europeiska investeringsbanken (EIB), inbegripet genom att stärka kvinnors och kvinnoorganisationers delaktighet i styrning och beslutsfattande, deras tillgång till finansiering, och till program som stöder kvinnors roll i klimatstyrningen, och särskilda sektorer som t.ex. jordbruk och skogsbruk, med ett särskilt fokus på kvinnor ur ursprungsbefolkningar.

27.

Europaparlamentet oroar sig över att reserestriktioner och andra covid-19-betingade restriktioner kan bli till skada för ett rättvist och väl avvägt deltagande i COP26. Parlamentet uppmanar det brittiska ordförandeskapet för COP26 att göra allt för att säkerställa ett brett och inkluderande deltagande, med full respekt för de sanitära åtgärderna. Parlamentet anser att alla ansträngningar bör göras för att se till att alla utvecklingsländer, särskilt de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, kan delta i COP26, och uppmanar det brittiska ordförandeskapet att övervinna de pandemirelaterade hindren för deltagande.

28.

Europaparlamentet påminner om vikten av att alla länder är delaktiga i UNFCCC:s beslutsprocesser. Parlamentet betonar att den nuvarande beslutsprocessen i UNFCCC behöver förbättras för att göra företrädarna från fattiga och utsatta länder mer delaktiga. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU:s delegation till partskonferenserna att förbättra samarbetet med företrädare från utsatta länder.

29.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att det införs en särskild policy för intressekonflikter som en del av UNFCCC, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inta en ledande roll i denna process.

30.

Europaparlamentet anser att EU har ett historiskt ansvar att vara den mest ambitiösa parten i Parisavtalet, både genom sina egna åtaganden och genom sin hjälp till andra. EU bör erkänna och agera på grundval av sitt klimat- och miljöansvar genom att föregå med gott exempel. Parlamentet påminner om principen om ”gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapacitet”, som ger EU och medlemsstaterna ett särskilt ansvar samt kapacitet att agera.

En ambitiös klimatpolitik på EU och visionen på lång sikt

En ambitiös klimatpolitik på EU och visionen på lång sikt

| 31. | Europaparlamentet framhåller att den europeiska klimatlagen antagits. Parlamentet förväntar sig att den europeiska gröna given och framför allt 55 %-paketet ska föra med sig de åtgärder som behövs för att EU och dess medlemsstater ska följa Parisavtalet fullt ut. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att EU föregår med gott exempel och sänder ett tydligt budskap till COP26 om att EU är redo att förbättra sina nationellt fastställda bidrag och bidra med mer till Parisavtalet, samt uppmanar övriga parter att anta samma nivå i sina åtaganden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att den europeiska klimatlagen antagits. Parlamentet förväntar sig att den europeiska gröna given och framför allt 55 %-paketet ska föra med sig de åtgärder som behövs för att EU och dess medlemsstater ska följa Parisavtalet fullt ut. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att EU föregår med gott exempel och sänder ett tydligt budskap till COP26 om att EU är redo att förbättra sina nationellt fastställda bidrag och bidra med mer till Parisavtalet, samt uppmanar övriga parter att anta samma nivå i sina åtaganden.

| 32. | Europaparlamentet betonar att en del av EU hör till de regioner i världen som drabbats hårdast av klimatförändringarna. Parlamentet noterar att Medelhavsområdet värms upp 20 % snabbare än det globala genomsnittet, och att regionen är ett av de främsta utsatta områdena i världen när det gäller klimatförändringar, där 250 miljoner människor beräknas vara ”vattenfattiga” inom 20 år (18). Parlamentet understryker att Medelhavet håller på att bli det hav i världen som värms upp snabbast (19) med konsekvenser för viktiga ekonomiska sektorer och hela havsekosystemet, vilket leder till oåterkalleliga förändringar för ekosystemet och för arterna. Parlamentet uppmanar EU att agera med skyndsamhet och att samarbeta med dess partner i Medelhavsområdet för att arbeta med ambitiösa anpassningsåtgärder och att gå i bräschen för begränsningsåtgärderna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att en del av EU hör till de regioner i världen som drabbats hårdast av klimatförändringarna. Parlamentet noterar att Medelhavsområdet värms upp 20 % snabbare än det globala genomsnittet, och att regionen är ett av de främsta utsatta områdena i världen när det gäller klimatförändringar, där 250 miljoner människor beräknas vara ”vattenfattiga” inom 20 år (18

19

| 33. | Europaparlamentet betonar att framgångarna med den europeiska gröna given är beroende av att dess relevanta standarder och normer globaliseras effektivt i partnerskap med tredjeländer. Parlamentet erinrar om rådets slutsatser från januari 2021 och kommissionens mål att stärka EU:s roll som en global aktör. Parlamentet efterlyser en att en operationell och samstämmig strategi för den europeiska ”gröna given-diplomatin” skapas innan det afrikanska COP27. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att framgångarna med den europeiska gröna given är beroende av att dess relevanta standarder och normer globaliseras effektivt i partnerskap med tredjeländer. Parlamentet erinrar om rådets slutsatser från januari 2021 och kommissionens mål att stärka EU:s roll som en global aktör. Parlamentet efterlyser en att en operationell och samstämmig strategi för den europeiska ”gröna given-diplomatin” skapas innan det afrikanska COP27.

| 34. | Europaparlamentet understryker vikten av att faktiskt minska EU:s miljöavtryck för att fullgöra våra globala klimatåtaganden. Parlamentet noterar dock att det inte finns någon formell indikator för EU för att mäta vårt nuvarande miljöavtryck, och uppmanar kommissionen och Europeiska miljöbyrån att anta en sådan indikator. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker vikten av att faktiskt minska EU:s miljöavtryck för att fullgöra våra globala klimatåtaganden. Parlamentet noterar dock att det inte finns någon formell indikator för EU för att mäta vårt nuvarande miljöavtryck, och uppmanar kommissionen och Europeiska miljöbyrån att anta en sådan indikator.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att, efter antagandet av den europeiska klimatlagen och mot bakgrund av den viktiga roll som naturliga kolsänkor spelar för att uppnå klimatneutralitet, föreslå ett ambitiöst vetenskapligt baserat EU-mål för 2030 för upptag av växthusgasutsläpp i naturliga kolsänkor, vilket bör vara förenligt med strategin för biologisk mångfald för 2030 och vara inskrivet i lagstiftningen. Parlamentet påminner dessutom om att en snabb minskning av utsläppen måste förbli en prioritet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att, efter antagandet av den europeiska klimatlagen och mot bakgrund av den viktiga roll som naturliga kolsänkor spelar för att uppnå klimatneutralitet, föreslå ett ambitiöst vetenskapligt baserat EU-mål för 2030 för upptag av växthusgasutsläpp i naturliga kolsänkor, vilket bör vara förenligt med strategin för biologisk mångfald för 2030 och vara inskrivet i lagstiftningen. Parlamentet påminner dessutom om att en snabb minskning av utsläppen måste förbli en prioritet.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att integrera klimatambitioner i all EU-politik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att modernisera sitt sätt att göra konsekvensbedömningar inom EU:s alla politikområden, för att säkerställa att artikel 6.4 i den europeiska klimatlagen genomförs fullständigt. Parlamentet anser att de nya initiativen i kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (20), i synnerhet införandet av en analys av principen om att inte orsaka betydande skada i konsekvensbedömningar, är ett första steg i detta avseende. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar behovet av att integrera klimatambitioner i all EU-politik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att modernisera sitt sätt att göra konsekvensbedömningar inom EU:s alla politikområden, för att säkerställa att artikel 6.4 i den europeiska klimatlagen genomförs fullständigt. Parlamentet anser att de nya initiativen i kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (20

| 37. | Europaparlamentet framhåller den centrala roll som förnybar energi och energieffektivitet spelar i omställningen till en klimatneutral ekonomi. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att bygga upp förnybara energikällor. Parlamentet noterar kommissionens förslag om en översyn av direktivet om förnybar energi inom ramen för 55 %-paketet, och understryker vikten av att öka målen för förnybar energi och energieffektivitet för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att följa Parisavtalet och utnyttja de möjligheter som erbjuds av de minskade kostnaderna för förnybar energi och lagringsteknik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller den centrala roll som förnybar energi och energieffektivitet spelar i omställningen till en klimatneutral ekonomi. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att bygga upp förnybara energikällor. Parlamentet noterar kommissionens förslag om en översyn av direktivet om förnybar energi inom ramen för 55 %-paketet, och understryker vikten av att öka målen för förnybar energi och energieffektivitet för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att följa Parisavtalet och utnyttja de möjligheter som erbjuds av de minskade kostnaderna för förnybar energi och lagringsteknik.

| 38. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om en översyn av ramen för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för 55 %-paketet och understryker vikten av att öka de naturliga sänkorna och uppmuntra ekosystembaserade lösningar samtidigt som man tar hänsyn till värdet av olika ekosystem för biologisk mångfald samt den mängd kol som fortsätter att avlägsnas och lagras, i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om en översyn av ramen för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för 55 %-paketet och understryker vikten av att öka de naturliga sänkorna och uppmuntra ekosystembaserade lösningar samtidigt som man tar hänsyn till värdet av olika ekosystem för biologisk mångfald samt den mängd kol som fortsätter att avlägsnas och lagras, i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050.

| 39. | Europaparlamentet anser att all klimatpolitik och relaterad energipolitik bör spegla den senaste forskningen om ekosystem och olika kolpooler och deras sanna värde för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Parlamentet är av åsikten att naturbaserade lösningar och ekosystembaserade tillvägagångssätt, jämte återställande och bevarande av biologisk mångfald, är utslagsgivande för att vi ska kunna begränsa klimatförändringarna och anpassa oss till dem. Parlamentet efterlyser mer uppgifter om områden inom och utanför ekosystem som är rika på kol och arter och om kvaliteten på bevarandeförvaltningen och åtgärderna för skydd och återställande i syfte att utgöra underlag för beslutsfattande kring prioriterat återställande samt kring åtgärder och politiska insatser för att bekämpa klimatförändringarna och förlust av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att all klimatpolitik och relaterad energipolitik bör spegla den senaste forskningen om ekosystem och olika kolpooler och deras sanna värde för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Parlamentet är av åsikten att naturbaserade lösningar och ekosystembaserade tillvägagångssätt, jämte återställande och bevarande av biologisk mångfald, är utslagsgivande för att vi ska kunna begränsa klimatförändringarna och anpassa oss till dem. Parlamentet efterlyser mer uppgifter om områden inom och utanför ekosystem som är rika på kol och arter och om kvaliteten på bevarandeförvaltningen och åtgärderna för skydd och återställande i syfte att utgöra underlag för beslutsfattande kring prioriterat återställande samt kring åtgärder och politiska insatser för att bekämpa klimatförändringarna och förlust av den biologiska mångfalden.

| 40. | Europaparlamentet understryker att all klimatpolitik bör bedrivas i enlighet med principen om en rättvis omställning och principen att förorenaren betalar genom att fasa ut eventuella miljöskadliga subventioner och i nära samarbete med alla berörda parter, inbegripet det civila samhället, arbetsmarknadens parter och den privata sektorn, utan att någon lämnas utanför. Parlamentet anser därför att ökad transparens, stärkta sociala partnerskap och ökad delaktighet från det civila samhällets sida på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå är en förutsättning för att klimatneutralitet ska uppnås på ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart sätt inom alla samhällssektorer. Parlamentet erinrar om att artikel 10 i den europeiska klimatlagen tillhandahåller verktyg för att upprätta frivilliga preliminära sektorsspecifika färdplaner för minskade koldioxidutsläpp för de sektorer som har de största utsläppen i EU, och uppmanar med kraft kommissionen att inleda en dialog med dessa sektorer för att främja dessa färdplaner. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att all klimatpolitik bör bedrivas i enlighet med principen om en rättvis omställning och principen att förorenaren betalar genom att fasa ut eventuella miljöskadliga subventioner och i nära samarbete med alla berörda parter, inbegripet det civila samhället, arbetsmarknadens parter och den privata sektorn, utan att någon lämnas utanför. Parlamentet anser därför att ökad transparens, stärkta sociala partnerskap och ökad delaktighet från det civila samhällets sida på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå är en förutsättning för att klimatneutralitet ska uppnås på ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart sätt inom alla samhällssektorer. Parlamentet erinrar om att artikel 10 i den europeiska klimatlagen tillhandahåller verktyg för att upprätta frivilliga preliminära sektorsspecifika färdplaner för minskade koldioxidutsläpp för de sektorer som har de största utsläppen i EU, och uppmanar med kraft kommissionen att inleda en dialog med dessa sektorer för att främja dessa färdplaner.

| 41. | Europaparlamentet betonar att åtgärder som har vidtagits för att begränsa eller anpassa sig till klimatförändringarna inte får leda till att andra nuvarande miljöproblem förvärras eller att det uppstår nya sådana i EU eller tredjeländer. Parlamentet uppmärksammar i detta hänseende om miljöriskerna med den ökande efterfrågan på vissa råvaror av avgörande betydelse som krävs för omställningen till en koldioxidsnål ekonomi eller för geoengineering, samt uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa risker i sina åtgärder och att försöka att minimera dem i enlighet med försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att åtgärder som har vidtagits för att begränsa eller anpassa sig till klimatförändringarna inte får leda till att andra nuvarande miljöproblem förvärras eller att det uppstår nya sådana i EU eller tredjeländer. Parlamentet uppmärksammar i detta hänseende om miljöriskerna med den ökande efterfrågan på vissa råvaror av avgörande betydelse som krävs för omställningen till en koldioxidsnål ekonomi eller för geoengineering, samt uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa risker i sina åtgärder och att försöka att minimera dem i enlighet med försiktighetsprincipen.

| 42. | Europaparlamentet anser att ett ambitiöst genomförande av återhämtningspaketet NextGenerationEU, i form av en hållbar politik, erbjuder flera fördelar som främjar tillväxt under ekonomisk nedgång, såsom skapande av nya arbetstillfällen, leverera högre finanspolitiska multiplikatoreffekter på kort sikt och leda till högre kostnadsbesparingar på lång sikt, och är en möjlighet att visa andra nationer fördelarna för deras ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att maximera detta pakets potential för att stödja den gröna omställningen |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att ett ambitiöst genomförande av återhämtningspaketet NextGenerationEU, i form av en hållbar politik, erbjuder flera fördelar som främjar tillväxt under ekonomisk nedgång, såsom skapande av nya arbetstillfällen, leverera högre finanspolitiska multiplikatoreffekter på kort sikt och leda till högre kostnadsbesparingar på lång sikt, och är en möjlighet att visa andra nationer fördelarna för deras ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att maximera detta pakets potential för att stödja den gröna omställningen

| 43. | Europaparlamentet framhåller att hållbar ekonomisk tillväxt och utveckling av ny, grön teknik bör stödjas eftersom dessa kan fungera som betydande drivkrafter för att begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att hållbar ekonomisk tillväxt och utveckling av ny, grön teknik bör stödjas eftersom dessa kan fungera som betydande drivkrafter för att begränsa klimatförändringarna.

Anpassning till klimatförändringarna, förlust och skada

Anpassning till klimatförändringarna, förlust och skada

| 44. | Europaparlamentet påminner om att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska kunna minimera klimatförändringarnas negativa effekter och få till stånd klimatresiliens och hållbar utveckling och noterar de särskilda sårbarheterna för klimatförändringarnas effekter i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna till intensivare anpassningsåtgärder och att involvera lokala myndigheter för att åtagandena enligt Parisavtalet till fullo ska infrias och för att EU:s anpassningsstrategier säkert ska motsvara EU:s globala ledarskap inom arbetet med att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet välkomnar här EU:s nya anpassningsstrategi, kopplingarna till EU:s strategi för biologisk mångfald och det nya regelverket för anpassning enligt den europeiska klimatlagen och uppmanar till ett ambitiöst genomförande av dessa, också deras internationella inslag. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska kunna minimera klimatförändringarnas negativa effekter och få till stånd klimatresiliens och hållbar utveckling och noterar de särskilda sårbarheterna för klimatförändringarnas effekter i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna till intensivare anpassningsåtgärder och att involvera lokala myndigheter för att åtagandena enligt Parisavtalet till fullo ska infrias och för att EU:s anpassningsstrategier säkert ska motsvara EU:s globala ledarskap inom arbetet med att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet välkomnar här EU:s nya anpassningsstrategi, kopplingarna till EU:s strategi för biologisk mångfald och det nya regelverket för anpassning enligt den europeiska klimatlagen och uppmanar till ett ambitiöst genomförande av dessa, också deras internationella inslag.

| 45. | Europaparlamentet betonar att EU:s anpassningsstrategi som antogs av kommissionen den 24 februari 2021 uttrycker kommissionens mål att öka resurserna och ytterligare mobilisera mer storskalig finansiering för anpassning och att särskild uppmärksamhet behövs för att säkerställa att ekonomiska resurser når de mest utsatta samhällena i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att EU:s anpassningsstrategi som antogs av kommissionen den 24 februari 2021 uttrycker kommissionens mål att öka resurserna och ytterligare mobilisera mer storskalig finansiering för anpassning och att särskild uppmärksamhet behövs för att säkerställa att ekonomiska resurser når de mest utsatta samhällena i utvecklingsländerna.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar det nya regelverket för anpassning till klimatförändringarna enligt artikel 4 i den europeiska klimatlagen. Parlamentet betonar att ytterligare regleringsåtgärder, med tydliga mål och milstolpar, behövs för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minimera sårbarheten för klimatförändringar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar det nya regelverket för anpassning till klimatförändringarna enligt artikel 4 i den europeiska klimatlagen. Parlamentet betonar att ytterligare regleringsåtgärder, med tydliga mål och milstolpar, behövs för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minimera sårbarheten för klimatförändringar.

| 47. | Europaparlamentet understryker att även om klimatförändringarna är ett globalt problem kommer varje region att påverkas annorlunda och att lokala myndigheter, som ligger närmare befolkningarna, därför ofta är de lämpligaste enheterna för att utveckla anpassningsstrategier mot problemet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att även om klimatförändringarna är ett globalt problem kommer varje region att påverkas annorlunda och att lokala myndigheter, som ligger närmare befolkningarna, därför ofta är de lämpligaste enheterna för att utveckla anpassningsstrategier mot problemet.

| 48. | Europaparlamentet betonar att grön infrastruktur bidrar till klimatanpassning genom skydd av naturkapital, bevarande av naturliga livsmiljöer och arter, god ekologisk status, vattenförvaltning och livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att grön infrastruktur bidrar till klimatanpassning genom skydd av naturkapital, bevarande av naturliga livsmiljöer och arter, god ekologisk status, vattenförvaltning och livsmedelstrygghet.

| 49. | Europaparlamentet framhåller vilka förödande konsekvenser ökenspridningen får för miljö, samhälle och ekonomi och att man måste ta ett samfällt grepp på denna problematik för att kunna förebygga och anpassa sig till detta fenomen och åtgärda detta problem. Parlamentet understryker därför att tillgången till vatten är en viktig fråga i arbetet med att begränsa klimatförändringarna, eftersom vatten inte bara gör det möjligt för koldioxidinfångande och -bindande växter att växa, utan att vatten i marken förbättrar mikroorganismernas liv och ökar markens innehåll av organiskt material, så att marken således kan binda mera koldioxid. Parlamentet betonar att vattenförvaltningen behöver ägnas yttersta uppmärksamhet i samband med anpassningen. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt och fullständigt genomförande av EU:s vattenramdirektiv (21) för att uppnå dess mål och bättre förvalta denna resurs. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller vilka förödande konsekvenser ökenspridningen får för miljö, samhälle och ekonomi och att man måste ta ett samfällt grepp på denna problematik för att kunna förebygga och anpassa sig till detta fenomen och åtgärda detta problem. Parlamentet understryker därför att tillgången till vatten är en viktig fråga i arbetet med att begränsa klimatförändringarna, eftersom vatten inte bara gör det möjligt för koldioxidinfångande och -bindande växter att växa, utan att vatten i marken förbättrar mikroorganismernas liv och ökar markens innehåll av organiskt material, så att marken således kan binda mera koldioxid. Parlamentet betonar att vattenförvaltningen behöver ägnas yttersta uppmärksamhet i samband med anpassningen. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt och fullständigt genomförande av EU:s vattenramdirektiv (21

| 50. | Europaparlamentet betonar att ett erkännande av vattnets verkliga värde och dess roll för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna är central för att ta itu med klimateffekterna på vattnets kvalitet och uppnå klimatneutralitet. Parlamentet noterar att diversifiering av vattenkällor, vatteneffektivitet, cirkulär vattenförvaltning, naturbaserade lösningar, digitala lösningar för kontroll, övervakning och analys av vatten samt tillgång till dricksvatten och sanitet bidrar till att minska föroreningar och koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att ett erkännande av vattnets verkliga värde och dess roll för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna är central för att ta itu med klimateffekterna på vattnets kvalitet och uppnå klimatneutralitet. Parlamentet noterar att diversifiering av vattenkällor, vatteneffektivitet, cirkulär vattenförvaltning, naturbaserade lösningar, digitala lösningar för kontroll, övervakning och analys av vatten samt tillgång till dricksvatten och sanitet bidrar till att minska föroreningar och koldioxidutsläpp.

| 51. | Europaparlamentet betonar att det i Parisavtalets ingress noteras den grundläggande prioriteringen att trygga livsmedelsförsörjningen och utrota hungern, och i synnerhet den särskilda utsattheten hos systemen för livsmedelsproduktion för skadliga effekter av klimatförändringar. Parlamentet erinrar om att det i artikel 2.1 b i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar fastslås att ökningen av förmågan till anpassning till skadliga effekter av klimatförändringen och främjandet av den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen mot låga växthusgasutsläpp bör göras på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. Parlamentet uppmanar alla parter att vederbörligen beakta livsmedelstryggheten i sina nationella anpassningsplaner. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att det i Parisavtalets ingress noteras den grundläggande prioriteringen att trygga livsmedelsförsörjningen och utrota hungern, och i synnerhet den särskilda utsattheten hos systemen för livsmedelsproduktion för skadliga effekter av klimatförändringar. Parlamentet erinrar om att det i artikel 2.1 b i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar fastslås att ökningen av förmågan till anpassning till skadliga effekter av klimatförändringen och främjandet av den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen mot låga växthusgasutsläpp bör göras på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. Parlamentet uppmanar alla parter att vederbörligen beakta livsmedelstryggheten i sina nationella anpassningsplaner.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av en flerriskstrategi på systemnivå för att bedöma klimatrisker, anpassningsbehov och anpassningsåtgärder och behovet av att förbättra metoderna för att mäta riskinformerade anpassningar och förbättra det tekniska och finansiella stödet till länder i syfte att utveckla tillförlitliga projekt för att komma åt mer anpassningsfinansiering. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar vikten av en flerriskstrategi på systemnivå för att bedöma klimatrisker, anpassningsbehov och anpassningsåtgärder och behovet av att förbättra metoderna för att mäta riskinformerade anpassningar och förbättra det tekniska och finansiella stödet till länder i syfte att utveckla tillförlitliga projekt för att komma åt mer anpassningsfinansiering.

| 53. | Europaparlamentet stöder översynen av det globala anpassningsmålet och framhåller behovet av att översätta detta till mätbara resultat, baserat på en grundlig förståelse för risk på flera nivåer, tillgång på konsekventa och jämförbara data och användning av kvantitativa och kvalitativa framsteg i resiliens över tiden. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet stöder översynen av det globala anpassningsmålet och framhåller behovet av att översätta detta till mätbara resultat, baserat på en grundlig förståelse för risk på flera nivåer, tillgång på konsekventa och jämförbara data och användning av kvantitativa och kvalitativa framsteg i resiliens över tiden.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar COP26 att fullt ut operationalisera Santiago-nätverket för förlust och skada, som inleddes vid COP25, så att det på ett ändamålsenligt sätt katalyserar tekniskt stöd till utvecklingsländerna i syfte att förhindra, minimera och hantera förluster och skador samt tillhandahålla funktioner med utgångspunkt i de utmaningar och brister som utvecklingsländerna oftast brottas med, däribland bristande kapacitet och bristande finansiering och stöd. Parlamentet anser att Santiago-nätverkets funktion bör integreras i UNFCCC:s strukturer och finansieras på ett förutsägbart och tillförlitligt sätt av utvecklade länder, med utgångspunkt i synpunkterna från UNFCCC:s parter och observatörer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar COP26 att fullt ut operationalisera Santiago-nätverket för förlust och skada, som inleddes vid COP25, så att det på ett ändamålsenligt sätt katalyserar tekniskt stöd till utvecklingsländerna i syfte att förhindra, minimera och hantera förluster och skador samt tillhandahålla funktioner med utgångspunkt i de utmaningar och brister som utvecklingsländerna oftast brottas med, däribland bristande kapacitet och bristande finansiering och stöd. Parlamentet anser att Santiago-nätverkets funktion bör integreras i UNFCCC:s strukturer och finansieras på ett förutsägbart och tillförlitligt sätt av utvecklade länder, med utgångspunkt i synpunkterna från UNFCCC:s parter och observatörer.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att det i artikel 8 i Parisavtalet om förluster och skador fastställs att parterna bör inta ett samarbetsinriktat förhållningssätt till förluster och skador som hänför sig till skadliga effekter av klimatförändringen. Parlamentet framhåller därför vikten av globala stödåtgärder i områden som är särskilt känsliga för klimatförändringarnas effekter, såsom kustområden och öar, och där det finns begränsad anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att det i artikel 8 i Parisavtalet om förluster och skador fastställs att parterna bör inta ett samarbetsinriktat förhållningssätt till förluster och skador som hänför sig till skadliga effekter av klimatförändringen. Parlamentet framhåller därför vikten av globala stödåtgärder i områden som är särskilt känsliga för klimatförändringarnas effekter, såsom kustområden och öar, och där det finns begränsad anpassningsförmåga.

| 56. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringar och miljöförstöring i allt högre grad interagerar med drivkrafterna bakom tvångsförflyttningar av människor. Parlamentet uttrycker sitt stöd för arbetsgruppen för tvångsförflyttning inom Internationella Warszawamekanismen och uppmanar den att intensifiera sin verksamhet och se till att den i högre grad inkluderar de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet efterlyser större fokus på klimatrelaterade tvångsförflyttningar vid framtida partskonferenser. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att klimatförändringar och miljöförstöring i allt högre grad interagerar med drivkrafterna bakom tvångsförflyttningar av människor. Parlamentet uttrycker sitt stöd för arbetsgruppen för tvångsförflyttning inom Internationella Warszawamekanismen och uppmanar den att intensifiera sin verksamhet och se till att den i högre grad inkluderar de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet efterlyser större fokus på klimatrelaterade tvångsförflyttningar vid framtida partskonferenser.

Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier för klimatförändringarna

Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier för klimatförändringarna

| 57. | Europaparlamentet erinrar om att klimatförändringarna är en av de huvudsakliga direkta drivkrafterna bakom förlusten av biologisk mångfald och markförsämring, och att förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på planeten. Parlamentet understryker att klimatförändringarnas negativa effekter på naturen och den biologiska mångfalden samt på ekosystemen, vattentillgången, haven och livsmedelstryggheten förutsägs bli riktigt allvarliga under de kommande årtiondena. Parlamentet upprepar att ett tänkbart motmedel med omedelbar verkan mot detta, och som erbjuder många olika fördelar när det gäller begränsning och anpassning, består i strikt bevarande och återställande av ekosystem med riklig kolbindning, såsom torvmarker, våtmarker och betesmarker, och av ekosystem med blått kol, såsom saltträsk, sjögräs och mangroveträsk, samt orörda skogar. När ekosystem med blått kol utarmas eller förstörs släpper de ut det kol de har bundit i århundranden till atmosfären och haven, som sedan blir en källa till växthusgasutsläpp. Parlamentet framhåller att vissa åtgärder som skulle kunna lindra klimatkrisen skulle kunna inverka negativt på den biologiska mångfalden, och understryker att klimatkristen och den krisartade förlusten av biologisk mångfald måste tas itu med samtidigt. Parlamentet föreslår därför ett gemensamt arbetsprogram för konventionen om biologisk mångfald och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, som ska ges tillbörlig finansiering, så att åtgärder som skapar synergieffekter fastställs och uppmuntras. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet erinrar om att klimatförändringarna är en av de huvudsakliga direkta drivkrafterna bakom förlusten av biologisk mångfald och markförsämring, och att förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på planeten. Parlamentet understryker att klimatförändringarnas negativa effekter på naturen och den biologiska mångfalden samt på ekosystemen, vattentillgången, haven och livsmedelstryggheten förutsägs bli riktigt allvarliga under de kommande årtiondena. Parlamentet upprepar att ett tänkbart motmedel med omedelbar verkan mot detta, och som erbjuder många olika fördelar när det gäller begränsning och anpassning, består i strikt bevarande och återställande av ekosystem med riklig kolbindning, såsom torvmarker, våtmarker och betesmarker, och av ekosystem med blått kol, såsom saltträsk, sjögräs och mangroveträsk, samt orörda skogar. När ekosystem med blått kol utarmas eller förstörs släpper de ut det kol de har bundit i århundranden till atmosfären och haven, som sedan blir en källa till växthusgasutsläpp. Parlamentet framhåller att vissa åtgärder som skulle kunna lindra klimatkrisen skulle kunna inverka negativt på den biologiska mångfalden, och understryker att klimatkristen och den krisartade förlusten av biologisk mångfald måste tas itu med samtidigt. Parlamentet föreslår därför ett gemensamt arbetsprogram för konventionen om biologisk mångfald och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, som ska ges tillbörlig finansiering, så att åtgärder som skapar synergieffekter fastställs och uppmuntras.

| 58. | Europaparlamentet betonar att det trots ett växande samförstånd i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald när det gäller behovet av integrerade åtgärder på landsnivå och lokal nivå som tar itu med både krisen för den biologiska mångfalden och klimatkrisen tillsammans fortfarande saknas naturbaserade lösningar i många nationella klimatutfästelser och landsstrategier. Parlamentet anser att en plattform som samlar olika intressenter för naturbaserade lösningar skulle kunna hjälpa till att stärka synergieffekterna mellan multilaterala internationella konventioner om biologisk mångfald och klimatkonventioner, samt möjliggöra uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att det trots ett växande samförstånd i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald när det gäller behovet av integrerade åtgärder på landsnivå och lokal nivå som tar itu med både krisen för den biologiska mångfalden och klimatkrisen tillsammans fortfarande saknas naturbaserade lösningar i många nationella klimatutfästelser och landsstrategier. Parlamentet anser att en plattform som samlar olika intressenter för naturbaserade lösningar skulle kunna hjälpa till att stärka synergieffekterna mellan multilaterala internationella konventioner om biologisk mångfald och klimatkonventioner, samt möjliggöra uppnåendet av målen för hållbar utveckling.

| 59. | Europaparlamentet understryker att det krävs synergieffekter mellan EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och klimatåtgärderna för både begränsning och anpassning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att det krävs synergieffekter mellan EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och klimatåtgärderna för både begränsning och anpassning.

| 60. | Europaparlamentet erinrar också om att den biologiska mångfalden är utslagsgivande för att människan ska kunna bekämpa den globala uppvärmningen, anpassa sig till den och bättre kunna motstå den. Parlamentet betonar att ekosystembaserade strategier, såsom de fastställs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, och naturbaserade lösningar bygger på naturens och den biologiska mångfaldens förmåga att minska växthusgasutsläppen och hjälpa oss med anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser, och att de är lösningar som alla parter vinner på eftersom de handlar om att skydda, återställa, hållbart förvalta och förbättra ekosystemens tjänster och funktioner, åtgärdar samhällsutmaningar och får människor att må bättre. Parlamentet understryker att naturbaserade lösningar kan vara som mest ändamålsenliga när de planeras med avseende på långsiktighet och inte bara inriktas snävt på snabb koldioxidbindning (22). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet erinrar också om att den biologiska mångfalden är utslagsgivande för att människan ska kunna bekämpa den globala uppvärmningen, anpassa sig till den och bättre kunna motstå den. Parlamentet betonar att ekosystembaserade strategier, såsom de fastställs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, och naturbaserade lösningar bygger på naturens och den biologiska mångfaldens förmåga att minska växthusgasutsläppen och hjälpa oss med anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser, och att de är lösningar som alla parter vinner på eftersom de handlar om att skydda, återställa, hållbart förvalta och förbättra ekosystemens tjänster och funktioner, åtgärdar samhällsutmaningar och får människor att må bättre. Parlamentet understryker att naturbaserade lösningar kan vara som mest ändamålsenliga när de planeras med avseende på långsiktighet och inte bara inriktas snävt på snabb koldioxidbindning (22

| 61. | Europaparlamentet välkomnar COP26-ordförandeskapets initiativ om att lansera Forest, Agriculture and Commodity Trade Dialogue, som kommer att sammanföra viktiga exportländer av jordbruksprodukter och de länder som konsumerar dessa produkter för att diskutera hur man kan göra processen mer hållbar. Parlamentet påminner om sina ståndpunkter i sin resolution om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (23), vilken bör ingå i EU:s bidrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till en EU-rättslig ram på grundval av obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet som säkerställer att värdekedjorna är hållbara och att produkter eller varor som släpps ut på EU-marknaden inte leder till eller härrör från avskogning, skogsförstörelse, förändrade eller försämrade ekosystem eller kränkningar av mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att en sådan EU-rättslig ram även bör utvidgas till att omfatta andra ekosystem med stora kollager och stor biologisk mångfald, utöver skogar, särskilt havs- och kustekosystem, våtmarker, torvmarker och savanner, för att undvika att trycket flyttas över till dessa ekosystem. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar COP26-ordförandeskapets initiativ om att lansera Forest, Agriculture and Commodity Trade Dialogue

23

| 62. | Europaparlamentet vill uppmärksamma att möjliga permafrostutsläpp inte tas i beaktande fullt ut i globala utsläppsbudgetar och att de inte är medräknade i de nationellt fastställda bidragen. Parlamentet betonar att det snarast behövs fler vetenskapliga insatser för att den sannolika omfattningen av de ökade koldioxid- och metanutsläppen från ett allt varmare Arktis ska bedömas korrekt och kommuniceras, och för att bättre underlag ska tillhandahållas till besluten om den högre ambition som behövs för att hålla den globala temperaturen inom Parisavtalets målsättningar. Parlamentet uppmanar EU att starta och leda en global koalition för permafrosten i syfte att finansiera forskning som bättre kan bedöma problemets nuvarande status och finansiera åtgärder som snarast möjligt hejdar permafrostens upptining. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet vill uppmärksamma att möjliga permafrostutsläpp inte tas i beaktande fullt ut i globala utsläppsbudgetar och att de inte är medräknade i de nationellt fastställda bidragen. Parlamentet betonar att det snarast behövs fler vetenskapliga insatser för att den sannolika omfattningen av de ökade koldioxid- och metanutsläppen från ett allt varmare Arktis ska bedömas korrekt och kommuniceras, och för att bättre underlag ska tillhandahållas till besluten om den högre ambition som behövs för att hålla den globala temperaturen inom Parisavtalets målsättningar. Parlamentet uppmanar EU att starta och leda en global koalition för permafrosten i syfte att finansiera forskning som bättre kan bedöma problemets nuvarande status och finansiera åtgärder som snarast möjligt hejdar permafrostens upptining.

| 63. | Europaparlamentet understryker behovet av en omfattande kartläggning av kol- och naturrika områden, effekterna av och kvaliteten på deras förvaltning, livsmiljöernas tillstånd och andra faktorer som ett underlag för beslutsprocessen om prioriteringarna för återställande. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker behovet av en omfattande kartläggning av kol- och naturrika områden, effekterna av och kvaliteten på deras förvaltning, livsmiljöernas tillstånd och andra faktorer som ett underlag för beslutsprocessen om prioriteringarna för återställande.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att unionens marknads- och konsumtionsmönster inte har en negativ påverkan på skogar, naturliga ekosystem och den biologiska mångfalden eller urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att unionens marknads- och konsumtionsmönster inte har en negativ påverkan på skogar, naturliga ekosystem och den biologiska mångfalden eller urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter.

| 65. | Europaparlamentet noterar betydelsen av den konferens om biologisk mångfald som ska hållas i Kunming, Kina i oktober 2021 och april–maj 2022. Parlamentet framhåller att det behövs en kraftigare, bindande och mer ambitiös internationell ram för att skydda den globala biologiska mångfalden, som är ovärderlig, hejda den pågående minskningen av den och i möjligaste mån återställa den. Parlamentet anser att en sådan ram bör grundas på mål, kvantifierbara indikatorer, ändamålsenliga övervakningsmekanismer och fasta åtaganden, bestående av nationellt fastställda bidrag och andra lämpliga instrument, ekonomiska åtaganden och förbättrade garantier för kapacitetsuppbyggnad, samt på en mekanism för översyn vart femte år, med tonvikt på en hög och fortsatt stigande ambitionsnivå. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att verka för samma höga ambitionsnivå under förhandlingarna i syfte att säkerställa lika villkor globalt, inbegripet rättsligt bindande internationella globala mål för återställande och skydd på minst 30 % senast 2030 för att återspegla EU:s inhemska ambitioner enligt EU:s strategi för biologisk mångfald 2030. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar betydelsen av den konferens om biologisk mångfald som ska hållas i Kunming, Kina i oktober 2021 och april–maj 2022. Parlamentet framhåller att det behövs en kraftigare, bindande och mer ambitiös internationell ram för att skydda den globala biologiska mångfalden, som är ovärderlig, hejda den pågående minskningen av den och i möjligaste mån återställa den. Parlamentet anser att en sådan ram bör grundas på mål, kvantifierbara indikatorer, ändamålsenliga övervakningsmekanismer och fasta åtaganden, bestående av nationellt fastställda bidrag och andra lämpliga instrument, ekonomiska åtaganden och förbättrade garantier för kapacitetsuppbyggnad, samt på en mekanism för översyn vart femte år, med tonvikt på en hög och fortsatt stigande ambitionsnivå. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att verka för samma höga ambitionsnivå under förhandlingarna i syfte att säkerställa lika villkor globalt, inbegripet rättsligt bindande internationella globala mål för återställande och skydd på minst 30 % senast 2030 för att återspegla EU:s inhemska ambitioner enligt EU:s strategi för biologisk mångfald 2030.

| 66. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att man i 2018 års översyn av genomförandet av målen för hållbar utveckling (24) drog slutsatsen att övervakningsramen för mål 15 inte omfattar väsentliga, kvalitetsrelaterade punkter som är avgörande för mer meningsfulla resultat, vilket pekar på ett behov av ytterligare indikatorer inom områden såsom skogens intakthet, förvaltningens ändamålsenlighet i skyddade områden och meningsfull integrering av biologisk mångfald i andra processer. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att man i 2018 års översyn av genomförandet av målen för hållbar utveckling (24

| 67. | Europaparlamentet betonar att klimatmekanismerna beror på hälsotillståndet för havens ekosystem och marina ekosystem som för närvarande påverkas av global uppvärmning, föroreningar, överexploatering av den marina biologiska mångfalden, försurning, syreminskning och kusterosion. Parlamentet betonar att IPCC påminner om att havet är en del av lösningen när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter och anpassa sig till dem. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att klimatmekanismerna beror på hälsotillståndet för havens ekosystem och marina ekosystem som för närvarande påverkas av global uppvärmning, föroreningar, överexploatering av den marina biologiska mångfalden, försurning, syreminskning och kusterosion. Parlamentet betonar att IPCC påminner om att havet är en del av lösningen när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter och anpassa sig till dem.

| 68. | Europaparlamentet betonar att den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 bör förplikta parterna att inkludera naturbaserade lösningar som skyddar och återställer den biologiska mångfalden och ekosystemens integritet i både sina nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald och sina nationellt fastställda bidrag för att uppfylla Parisavtalet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 bör förplikta parterna att inkludera naturbaserade lösningar som skyddar och återställer den biologiska mångfalden och ekosystemens integritet i både sina nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald och sina nationellt fastställda bidrag för att uppfylla Parisavtalet.

| 69. | Europaparlamentet noterar den viktiga roll som frisk mark, såsom den största landbaserade kolsänkan, har för att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att stärka återställandet och den hållbara användningen av mark som ett verktyg för klimatpolitiken i sina nationella energi- och klimatplaner, särskilt när det gäller åtgärderna för sektorerna för jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), och att bevara, återställa och förbättra kolsänkor (särskilt i områden med kolrika marker, såsom gräsmarker och torvmarker) samt vidta åtgärder för att främja en hållbar markanvändning inom jordbrukspolitiken och minska jordbrukets utsläpp. Parlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen om ett lagstiftningsförslag om att inrätta en EU-omfattande gemensam rättslig ram för markskydd och hållbar användning av mark som tar hänsyn till alla betydande hot mot marken. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet noterar den viktiga roll som frisk mark, såsom den största landbaserade kolsänkan, har för att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att stärka återställandet och den hållbara användningen av mark som ett verktyg för klimatpolitiken i sina nationella energi- och klimatplaner, särskilt när det gäller åtgärderna för sektorerna för jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), och att bevara, återställa och förbättra kolsänkor (särskilt i områden med kolrika marker, såsom gräsmarker och torvmarker) samt vidta åtgärder för att främja en hållbar markanvändning inom jordbrukspolitiken och minska jordbrukets utsläpp. Parlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen om ett lagstiftningsförslag om att inrätta en EU-omfattande gemensam rättslig ram för markskydd och hållbar användning av mark som tar hänsyn till alla betydande hot mot marken.

Hållbar klimatfinansiering

Hållbar klimatfinansiering

| 70. | Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater är de största givarna av offentlig klimatfinansiering. Parlamentet är medvetet om vikten av klimatfinansiering för klimatåtgärder eftersom många utvecklingsländer har villkorsbetingade nationellt fastställda bidrag, vars uppnående är beroende av ekonomiskt stöd. Parlamentet välkomnar därför beslutet vid COP24 att fastställa ett ambitiösare mål från 2025 och framåt, utöver det nuvarande åtagandet att mobilisera 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, men uttrycker oro över att de utvecklade ländernas faktiska utfästelser fortfarande ligger långt under det gemensamma målet på 100 miljarder US-dollar per år och yrkar på att denna lucka ska täppas till. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att öka ansträngningarna för att mobilisera en internationell klimatfinansiering för utvecklingsländer och skapa en internationell färdplan som anger varje utvecklat lands rättvisa andel av det ekonomiska åtagandet på 100 miljarder US-dollar samt mekanismer för att säkerställa att åtagandena blir verklighet. Parlamentet förväntar sig att tillväxtekonomierna från och med 2025 kommer att bidra till den i framtiden högre internationella klimatfinansieringen. Parlamentet stöder därför inledandet av förhandlingar om ett nytt finansiellt mål för perioden efter 2025, där man utforskar en strategi med en målmatris med separata delmål, även för bidragsbaserad finansiering, som återspeglar de allt allvarligare konsekvenserna av klimatförändringarna och det brådskande behovet av att allt fler klimatåtgärder verkligen vidtas under detta årtionde. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater är de största givarna av offentlig klimatfinansiering. Parlamentet är medvetet om vikten av klimatfinansiering för klimatåtgärder eftersom många utvecklingsländer har villkorsbetingade nationellt fastställda bidrag, vars uppnående är beroende av ekonomiskt stöd. Parlamentet välkomnar därför beslutet vid COP24 att fastställa ett ambitiösare mål från 2025 och framåt, utöver det nuvarande åtagandet att mobilisera 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, men uttrycker oro över att de utvecklade ländernas faktiska utfästelser fortfarande ligger långt under det gemensamma målet på 100 miljarder US-dollar per år och yrkar på att denna lucka ska täppas till. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att öka ansträngningarna för att mobilisera en internationell klimatfinansiering för utvecklingsländer och skapa en internationell färdplan som anger varje utvecklat lands rättvisa andel av det ekonomiska åtagandet på 100 miljarder US-dollar samt mekanismer för att säkerställa att åtagandena blir verklighet. Parlamentet förväntar sig att tillväxtekonomierna från och med 2025 kommer att bidra till den i framtiden högre internationella klimatfinansieringen. Parlamentet stöder därför inledandet av förhandlingar om ett nytt finansiellt mål för perioden efter 2025, där man utforskar en strategi med en målmatris med separata delmål, även för bidragsbaserad finansiering, som återspeglar de allt allvarligare konsekvenserna av klimatförändringarna och det brådskande behovet av att allt fler klimatåtgärder verkligen vidtas under detta årtionde.

| 71. | Europaparlamentet betonar att finansiella flöden är avgörande för anpassningen till klimatförändringarna. Parlamentet betonar vikten av att det globala anpassningsmålet förverkligas och att ny omfattande finansiering mobiliseras för anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att åta sig att avsevärt ytterligare öka den anpassningsfinansiering de bidrar med för att uppnå en balans mellan anpassnings- och begränsningsfinansiering, och då prioritera bidragsbaserad finansiering, och att ta fram lämpliga utfästelser att göra vid COP26. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar att finansiella flöden är avgörande för anpassningen till klimatförändringarna. Parlamentet betonar vikten av att det globala anpassningsmålet förverkligas och att ny omfattande finansiering mobiliseras för anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att åta sig att avsevärt ytterligare öka den anpassningsfinansiering de bidrar med för att uppnå en balans mellan anpassnings- och begränsningsfinansiering, och då prioritera bidragsbaserad finansiering, och att ta fram lämpliga utfästelser att göra vid COP26.

| 72. | Europaparlamentet slår fast att inkomsterna från gränsjusteringsmekanismen för koldioxid skulle kunna användas till att öka klimatfinansieringen till utvecklingsländer, i synnerhet för anpassningsåtgärder, men även till att minska koldioxidintensiteten hos deras export liksom hos de av deras produkter som säljs inhemskt. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet slår fast att inkomsterna från gränsjusteringsmekanismen för koldioxid skulle kunna användas till att öka klimatfinansieringen till utvecklingsländer, i synnerhet för anpassningsåtgärder, men även till att minska koldioxidintensiteten hos deras export liksom hos de av deras produkter som säljs inhemskt.

| 73. | Europaparlamentet inser att framsteg måste göras i frågan om förluster och skador, vilket innebär att ytterligare resurser bör mobiliseras till detta genom innovativa offentliga finansieringskällor inom ramen för Internationella Warszawamekanismen, och att EU bör stödja att COP26 ger Internationella Warszawamekanismens nya Action and Support Expert Group (ASEG) mandat att utforska och söka sådana källor. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet inser att framsteg måste göras i frågan om förluster och skador, vilket innebär att ytterligare resurser bör mobiliseras till detta genom innovativa offentliga finansieringskällor inom ramen för Internationella Warszawamekanismen, och att EU bör stödja att COP26 ger Internationella Warszawamekanismens nya Action and Support Expert Group (ASEG) mandat att utforska och söka sådana källor.

| 74. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-krisen återigen har visat att vi är beroende av varandra för att ta itu med globala utmaningar, och att den bör ses som en väckarklocka för mer ambitiösa och kollektiva åtgärder. Parlamentet betonar behovet av att bygga upp motståndskraft genom att dra alla lärdomar som går från den nuvarande krisen när det gäller otillräcklig planering av akutsjukvård och bristfällig insatskapacitet i krissituationer. Parlamentet varnar för att covid-19-krisen för utvecklingen bakåt när det gäller målen för hållbar utveckling, ökar den extrema fattigdomen i utvecklingsländerna och har förvärrat skuldsättningen. Parlamentet understryker att man måste öka klimatfinansieringen avsevärt och skyndsamt hitta hållbara lösningar vad gäller skuldlättnader för utvecklingsländerna inom ramen för internationella forum om en global grön återhämtning ska underlättas. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påpekar att covid-19-krisen återigen har visat att vi är beroende av varandra för att ta itu med globala utmaningar, och att den bör ses som en väckarklocka för mer ambitiösa och kollektiva åtgärder. Parlamentet betonar behovet av att bygga upp motståndskraft genom att dra alla lärdomar som går från den nuvarande krisen när det gäller otillräcklig planering av akutsjukvård och bristfällig insatskapacitet i krissituationer. Parlamentet varnar för att covid-19-krisen för utvecklingen bakåt när det gäller målen för hållbar utveckling, ökar den extrema fattigdomen i utvecklingsländerna och har förvärrat skuldsättningen. Parlamentet understryker att man måste öka klimatfinansieringen avsevärt och skyndsamt hitta hållbara lösningar vad gäller skuldlättnader för utvecklingsländerna inom ramen för internationella forum om en global grön återhämtning ska underlättas.

| 75. | Europaparlamentet anser att det är väsentligt att de stora internationella finansinstituten snabbt antar och utvecklar en grön finansiering om en framgångsrik utfasning av fossila bränslen från världsekonomin ska uppnås. Parlamentet erinrar om EIB:s roll såsom EU:s klimatbank och dess nyligen antagna färdplan för en klimatbank och uppdaterade energiutlåningspolitik. Parlamentet uppmanar multilaterala utvecklingsbanker, även EIB, och institutioner för utvecklingsfinansiering att finansiera fler klimatinvesteringar, anpassa sina portföljer till Parisavtalet och stödja utvecklingsländers återhämtning från covid-19 på ett grönt, inkluderande och motståndskraftigt sätt. Parlamentet framhåller behovet av att skapa plattformar och verktyg för att främja och utbyta bästa praxis för hållbar återhämtning och främja praktiskt samarbete för att bryta sambandet mellan utsläppen av växthusgaser och ekonomisk tillväxt och välstånd. Parlamentet kräver att ett globalt avtal om principerna för hållbar finansiering, som omfattar IFRS-standarder för hållbarhetsredovisning, tas fram och får stöd. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att det är väsentligt att de stora internationella finansinstituten snabbt antar och utvecklar en grön finansiering om en framgångsrik utfasning av fossila bränslen från världsekonomin ska uppnås. Parlamentet erinrar om EIB:s roll såsom EU:s klimatbank och dess nyligen antagna färdplan för en klimatbank och uppdaterade energiutlåningspolitik. Parlamentet uppmanar multilaterala utvecklingsbanker, även EIB, och institutioner för utvecklingsfinansiering att finansiera fler klimatinvesteringar, anpassa sina portföljer till Parisavtalet och stödja utvecklingsländers återhämtning från covid-19 på ett grönt, inkluderande och motståndskraftigt sätt. Parlamentet framhåller behovet av att skapa plattformar och verktyg för att främja och utbyta bästa praxis för hållbar återhämtning och främja praktiskt samarbete för att bryta sambandet mellan utsläppen av växthusgaser och ekonomisk tillväxt och välstånd. Parlamentet kräver att ett globalt avtal om principerna för hållbar finansiering, som omfattar IFRS-standarder för hållbarhetsredovisning, tas fram och får stöd.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar att fonden för anpassning kommer att bidra till Parisavtalet. Parlamentet inser att den här fonden är viktig för de samhällen som är mest utsatta för klimatförändringarna och konstaterar att fonden sedan 2010 anslagit över 830 miljoner US-dollar för projekt och program för anpassning till klimatförändringarna och för motståndskraft, bland annat över 120 konkreta lokaliserade projekt i de mest utsatta samhällena i utvecklingsländer på olika håll i världen. Parlamentet betonar emellertid att detta belopp inte är tillräckligt och uppmanar givarländer att avsevärt öka sina bidrag till fonden för anpassning genom en mer förutsägbar och flerårig strategi. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar att fonden för anpassning kommer att bidra till Parisavtalet. Parlamentet inser att den här fonden är viktig för de samhällen som är mest utsatta för klimatförändringarna och konstaterar att fonden sedan 2010 anslagit över 830 miljoner US-dollar för projekt och program för anpassning till klimatförändringarna och för motståndskraft, bland annat över 120 konkreta lokaliserade projekt i de mest utsatta samhällena i utvecklingsländer på olika håll i världen. Parlamentet betonar emellertid att detta belopp inte är tillräckligt och uppmanar givarländer att avsevärt öka sina bidrag till fonden för anpassning genom en mer förutsägbar och flerårig strategi.

| 77. | Europaparlamentet upprepar att det snabbt måste bli slut på fossilbränslesubventioner och andra miljöfarliga subventioner, både i EU och runt om i världen. Parlamentet konstaterar att fossilbränslesubventionerna i EU uppgår till omkring 50 miljarder euro, och uppmanar alla medlemsstater att förverkliga konkreta strategier, tidsplaner och åtgärder för utfasning av alla direkta och indirekta fossilbränslesubventioner allra senast 2025. Parlamentet uppmanar alla andra parter att vidta liknande åtgärder. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet upprepar att det snabbt måste bli slut på fossilbränslesubventioner och andra miljöfarliga subventioner, både i EU och runt om i världen. Parlamentet konstaterar att fossilbränslesubventionerna i EU uppgår till omkring 50 miljarder euro, och uppmanar alla medlemsstater att förverkliga konkreta strategier, tidsplaner och åtgärder för utfasning av alla direkta och indirekta fossilbränslesubventioner allra senast 2025. Parlamentet uppmanar alla andra parter att vidta liknande åtgärder.

| 78. | Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av finansministerkoalitionen för klimatåtgärder och uppmanar alla regeringar att anta koalitionens åtaganden att anpassa all politik och praxis inom finansministeriernas ansvarsområden till målen i Parisavtalet och att anta en effektiv koldioxidprissättning, i enlighet med Helsingforsprinciperna. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av finansministerkoalitionen för klimatåtgärder och uppmanar alla regeringar att anta koalitionens åtaganden att anpassa all politik och praxis inom finansministeriernas ansvarsområden till målen i Parisavtalet och att anta en effektiv koldioxidprissättning, i enlighet med Helsingforsprinciperna.

| 79. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som den privata sektorn, såsom företag och finansmarknader, måste spela när det gäller att få ekonomin att slå in på en väg som är förenlig med målen i Parisavtalet. Parlamentet välkomnar initiativet från COP26:s privata finansieringscentrum, där tyngdpunkten förlagts till att det ska åstadkommas ett system där privat finansiering uppbådas som stöd till omläggningen av våra ekonomier i riktning mot nettonollutsläpp. Parlamentet noterar det breda offentliga intresset och engagemanget för hållbara investeringar. Parlamentet välkomnar det ökande engagemanget från stora internationella finansinstitut för utvecklingen av grön finansiering och anser att det är väsentligt att främja denna trend för att vi ska kunna få en fossilbränslefri världsekonomi. Parlamentet välkomnar Glasgow Financial Alliance for Net Zero och dess åtagande att mobilisera de nödvändiga globala investeringarna för nettonollutsläpp senast 2050, baserat på vetenskapligt grundade kriterier. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som den privata sektorn, såsom företag och finansmarknader, måste spela när det gäller att få ekonomin att slå in på en väg som är förenlig med målen i Parisavtalet. Parlamentet välkomnar initiativet från COP26:s privata finansieringscentrum, där tyngdpunkten förlagts till att det ska åstadkommas ett system där privat finansiering uppbådas som stöd till omläggningen av våra ekonomier i riktning mot nettonollutsläpp. Parlamentet noterar det breda offentliga intresset och engagemanget för hållbara investeringar. Parlamentet välkomnar det ökande engagemanget från stora internationella finansinstitut för utvecklingen av grön finansiering och anser att det är väsentligt att främja denna trend för att vi ska kunna få en fossilbränslefri världsekonomi. Parlamentet välkomnar Glasgow Financial Alliance for Net Zero

| 80. | Europaparlamentet framhåller att mekanismen för en ren utveckling inte har lett till några verkliga, ytterligare utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar parterna att överväga att besluta att denna mekanism omedelbart ska upphöra. Parlamentet betonar att en fortsättning av mekanismen för en ren utveckling skulle undergräva Parisavtalet och de kollektiva ansträngningarna för att minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet framhåller att mekanismen för en ren utveckling inte har lett till några verkliga, ytterligare utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar parterna att överväga att besluta att denna mekanism omedelbart ska upphöra. Parlamentet betonar att en fortsättning av mekanismen för en ren utveckling skulle undergräva Parisavtalet och de kollektiva ansträngningarna för att minska utsläppen av växthusgaser.

| 81. | Europaparlamentet betonar att gamla krediter som genererats tidigare inte får användas inom ramen för Parisavtalet. Parlamentet betonar att gamla krediter inte får användas för att uppfylla klimatmålen efter 2020. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar att gamla krediter som genererats tidigare inte får användas inom ramen för Parisavtalet. Parlamentet betonar att gamla krediter inte får användas för att uppfylla klimatmålen efter 2020.

| 82. | Europaparlamentet understryker behovet av att vidareutveckla och främja en klimat- och hållbarhetsrelaterad finansiell redovisning av finansinstitut och företag. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet understryker behovet av att vidareutveckla och främja en klimat- och hållbarhetsrelaterad finansiell redovisning av finansinstitut och företag.

Omfattande insatser inom alla sektorer

Omfattande insatser inom alla sektorer

| 83. | Europaparlamentet framhåller att transportsektorn är den enda sektor inom EU där utsläppen ökat sedan 1990 och att detta inte går ihop med målet om klimatneutralitet på lång sikt, som kräver större och snabbare utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer, också luftfarten och sjöfarten. Parlamentet anser att parterna, för att säkerställa att de nationellt fastställda bidragen överensstämmer med de åtaganden för hela ekonomin som krävs enligt Parisavtalet, bör uppmuntras att inkludera utsläpp från internationell sjö- och luftfart i sina nationellt fastställda bidrag och att enas om och genomföra åtgärder på internationell, regional och nationell nivå för att minska utsläppen från dessa sektorer, och även minska luftfartens påverkan av andra slag än genom koldioxid. Parlamentet upprepar därför att dessa sektorer måste regleras inom EU:s utsläppshandelssystem, som även skulle kunna fungera som en rollmodell för det parallella arbetet med att stödja en högre global ambition på internationell nivå, även inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Parlamentet är oroat över de långsamma framstegen i IMO och Icao vad gäller att ta itu med utsläppen från internationell sjö- och luftfart. Parlamentet framhåller att luftfarten står för ungefär 2,1 % av de globala koldioxidutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att stärka systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia) och att stödja Icaos antagande av ett långsiktigt mål om att minska sektorns utsläpp, samtidigt som EU:s lagstiftande oberoende skyddas genom att utsläppshandelsdirektivet genomförs. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet framhåller att transportsektorn är den enda sektor inom EU där utsläppen ökat sedan 1990 och att detta inte går ihop med målet om klimatneutralitet på lång sikt, som kräver större och snabbare utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer, också luftfarten och sjöfarten. Parlamentet anser att parterna, för att säkerställa att de nationellt fastställda bidragen överensstämmer med de åtaganden för hela ekonomin som krävs enligt Parisavtalet, bör uppmuntras att inkludera utsläpp från internationell sjö- och luftfart i sina nationellt fastställda bidrag och att enas om och genomföra åtgärder på internationell, regional och nationell nivå för att minska utsläppen från dessa sektorer, och även minska luftfartens påverkan av andra slag än genom koldioxid. Parlamentet upprepar därför att dessa sektorer måste regleras inom EU:s utsläppshandelssystem, som även skulle kunna fungera som en rollmodell för det parallella arbetet med att stödja en högre global ambition på internationell nivå, även inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Parlamentet är oroat över de långsamma framstegen i IMO och Icao vad gäller att ta itu med utsläppen från internationell sjö- och luftfart. Parlamentet framhåller att luftfarten står för ungefär 2,1 % av de globala koldioxidutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att stärka systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia) och att stödja Icaos antagande av ett långsiktigt mål om att minska sektorns utsläpp, samtidigt som EU:s lagstiftande oberoende skyddas genom att utsläppshandelsdirektivet genomförs.

| 84. | Europaparlamentet påminner om att enligt Internationella energiorganet måste alla nya personbilar som släpps ut på marknaden i världen vara utsläppsfria senast 2035 om nettonollutsläpp ska uppnås senast 2050. Parlamentet betonar dessutom att för att Europa ska bli klimatneutralt senast 2050 måste praktiskt taget alla bilar på Europas vägar då vara utsläppsfria. Parlamentet framhåller att transportsektorn kan vara en viktig faktor som underlättar utbyggnaden av förnybar energi. Parlamentet betonar den roll som elektromobiliteten kan spela genom en smart integrering av el- och transportsektorerna vilket skapar mer flexibilitet, och understryker vikten av att en smart laddningsinfrastruktur byggs ut i hela EU. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påminner om att enligt Internationella energiorganet måste alla nya personbilar som släpps ut på marknaden i världen vara utsläppsfria senast 2035 om nettonollutsläpp ska uppnås senast 2050. Parlamentet betonar dessutom att för att Europa ska bli klimatneutralt senast 2050 måste praktiskt taget alla bilar på Europas vägar då vara utsläppsfria. Parlamentet framhåller att transportsektorn kan vara en viktig faktor som underlättar utbyggnaden av förnybar energi. Parlamentet betonar den roll som elektromobiliteten kan spela genom en smart integrering av el- och transportsektorerna vilket skapar mer flexibilitet, och understryker vikten av att en smart laddningsinfrastruktur byggs ut i hela EU.

| 85. | Europaparlamentet noterar att sotutsläppen från sjöfarten ökade med 12 % globalt mellan 2012 och 2018 och med 85 % i Arktis mellan 2015 och 2019. Parlamentet betonar att sot beräknas stå för cirka 21 % av sjöfartens utsläpp över en period på 20 år. Parlamentet framhåller att åtgärder snarast måste vidtas mot klimatförändringarna, i synnerhet mot att Arktis smälter i en oroväckande hastighet. Parlamentet kräver omedelbara åtgärder som vänder dagens ökade sotutsläpp från sjöfarten i den arktiska regionen. Parlamentet beklagar djupt att det IMO-antagna förbudet mot användning av tung eldningsolja i Arktis innehåller för många kryphål och har blivit ineffektivt för att skydda Arktis. Parlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att säkerställa att alla fartyg som anlöper EU:s hamnar och färdas i eller nära Arktis går över till renare destillat och installerar partikelfilter, vilket skulle minska sotutsläppen med över 90 %. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet noterar att sotutsläppen från sjöfarten ökade med 12 % globalt mellan 2012 och 2018 och med 85 % i Arktis mellan 2015 och 2019. Parlamentet betonar att sot beräknas stå för cirka 21 % av sjöfartens utsläpp över en period på 20 år. Parlamentet framhåller att åtgärder snarast måste vidtas mot klimatförändringarna, i synnerhet mot att Arktis smälter i en oroväckande hastighet. Parlamentet kräver omedelbara åtgärder som vänder dagens ökade sotutsläpp från sjöfarten i den arktiska regionen. Parlamentet beklagar djupt att det IMO-antagna förbudet mot användning av tung eldningsolja i Arktis innehåller för många kryphål och har blivit ineffektivt för att skydda Arktis. Parlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att säkerställa att alla fartyg som anlöper EU:s hamnar och färdas i eller nära Arktis går över till renare destillat och installerar partikelfilter, vilket skulle minska sotutsläppen med över 90 %.

| 86. | Europaparlamentet påpekar att sjöfarten år 2012 stod för cirka 2,5 % av de globala utsläppen av växthusgaser (25). Parlamentet är bekymrat över att sjöfarten undantas från både internationella klimatmål (UNFCCC) och EU:s klimatmål och fäster uppmärksamhet vid att utsläppen förväntas öka med upp till 50 % mellan 2018 och 2050 om de inte kontrolleras (26). Parlamentet gläder sig över att IMO år 2018 antog en första strategi för minskning av växthusgasutsläppen från fartyg och att enligt den torde utsläppen nå sin topp snarast möjligt och sjunka med minst 50 % fram till 2050 jämfört med 2008, och att insatser samtidigt vidtas för att fasa ut dem helt, men är bekymrat över att framstegen hittills varit långsamma och uppmanar IMO med eftertryck att snabbt gå vidare och anta ambitiösa åtgärder på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påpekar att sjöfarten år 2012 stod för cirka 2,5 % av de globala utsläppen av växthusgaser (25

26

| 87. | Europaparlamentet påminner om att städerna spelar en viktig roll när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Parlamentet betonar att städerna måste visa ledarskap lokalt och globalt i den gröna omställningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga konkreta åtgärder för att stödja en minskning av städernas koldioxidutsläpp, vilka ska genomföras i samarbete med industrin, medborgarna och lokala myndigheter. Parlamentet framhåller att städerna kan vara en vagga för ny teknik inom elektrifiering, automatisering och digitalisering genom att stödja innovation och pionjärers åtgärder. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet påminner om att städerna spelar en viktig roll när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Parlamentet betonar att städerna måste visa ledarskap lokalt och globalt i den gröna omställningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga konkreta åtgärder för att stödja en minskning av städernas koldioxidutsläpp, vilka ska genomföras i samarbete med industrin, medborgarna och lokala myndigheter. Parlamentet framhåller att städerna kan vara en vagga för ny teknik inom elektrifiering, automatisering och digitalisering genom att stödja innovation och pionjärers åtgärder.

| 88. | Europaparlamentet betonar att insatserna måste integreras om framsteg ska göras både när det gäller klimatförändringarna och luftkvaliteten. Parlamentet anser att det krävs en helhetsstrategi för att minska utsläppen vid källan i alla sektorer, i synnerhet väg- och sjötransport, luftfart, industrianläggningar, byggnader, jordbruk och energiproduktion, för att bättre skydda våra medborgares och vår planets hälsa. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet betonar att insatserna måste integreras om framsteg ska göras både när det gäller klimatförändringarna och luftkvaliteten. Parlamentet anser att det krävs en helhetsstrategi för att minska utsläppen vid källan i alla sektorer, i synnerhet väg- och sjötransport, luftfart, industrianläggningar, byggnader, jordbruk och energiproduktion, för att bättre skydda våra medborgares och vår planets hälsa.

| 89. | Europaparlamentet erinrar om att 23 % av de globala växthusgasutsläppen och omkring 10 % av EU:s växthusgasutsläpp kommer från jordbruket, och är medvetet om att jordbruket har stora inneboende möjligheter att minska sina utsläpp och att det finns betydande möjligheter för ett positivt bidrag till kampen mot klimatförändringar genom en ökad koldioxidbindning inom jordbrukssektorn. Parlamentet betonar att en omställning till regenerativt jordbruk, kortare leveranskedjor och nyttigare, mer balanserade och hållbara kostvanor, bland annat genom ökad konsumtion av hållbart producerade grödor och växtbaserade livsmedel, skulle bidra till att minska jordbrukets utsläpp betydligt och samtidigt minska trycket på marken och hjälpa till att återställa ekosystemen. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet erinrar om att 23 % av de globala växthusgasutsläppen och omkring 10 % av EU:s växthusgasutsläpp kommer från jordbruket, och är medvetet om att jordbruket har stora inneboende möjligheter att minska sina utsläpp och att det finns betydande möjligheter för ett positivt bidrag till kampen mot klimatförändringar genom en ökad koldioxidbindning inom jordbrukssektorn. Parlamentet betonar att en omställning till regenerativt jordbruk, kortare leveranskedjor och nyttigare, mer balanserade och hållbara kostvanor, bland annat genom ökad konsumtion av hållbart producerade grödor och växtbaserade livsmedel, skulle bidra till att minska jordbrukets utsläpp betydligt och samtidigt minska trycket på marken och hjälpa till att återställa ekosystemen.

| 90. | Europaparlamentet konstaterar att agroekologins stora fördelar sett till klimatet, biologisk mångfald och livsmedelstrygghet har konstaterats i rapporter från IPCC och IPBES, av FN:s särskilda rapportör för rätten till mat och i den internationella FAO-ledda studien om hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling. Parlamentet upprepar att agroekologi och familjejordbruk måste sättas i centrum för klimatåtgärderna. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet konstaterar att agroekologins stora fördelar sett till klimatet, biologisk mångfald och livsmedelstrygghet har konstaterats i rapporter från IPCC och IPBES, av FN:s särskilda rapportör för rätten till mat och i den internationella FAO-ledda studien om hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling. Parlamentet upprepar att agroekologi och familjejordbruk måste sättas i centrum för klimatåtgärderna.

| 91. | Europaparlamentet noterar att omkring 60 % av världens metan släpps ut från källor såsom jordbruk, deponier och reningsverk samt produktion av fossila bränslen och transport av dem i rörledningar. Parlamentet påminner om att metan är en kraftigt verkande växthusgas som är 80 gånger kraftigare än koldioxiden över en tjugoårsperiod, och att det är den näst största bidragande orsaken till klimatförändringarna, efter koldioxid. Parlamentet framhåller därför vikten av omedelbara och snabba minskningar av metanutsläppen detta årtionde som en av de mest ändamålsenliga åtgärderna i EU:s klimatstrategi. Parlamentet noterar att många kostnadseffektiva tekniker och metoder redan finns tillgängliga för att begränsa metanutsläppen, särskilt från energisektorn. Parlamentet framhåller att minskningarna av metanutsläppen kompletterar de nödvändiga minskningarna av koldioxidutsläppen och att 15 % av de utsläppsminskningar som Parisavtalet kräver redan nu skulle kunna uppnås med billig och tekniskt genomförbar begränsning av metan. Parlamentet välkomnar här EU:s nya strategi för minskning av metanutsläppen, vilken lades fram av kommissionen i oktober 2020, och uppmanar alla parter att vidta snabba och ambitiösa åtgärder för att betydligt minska metanutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättvist, omfattande och tydligt regelverk, som fastställer bindande åtgärder och mål för minskade metanutsläpp som leder till en betydande minskning av metanutsläppen i EU fram till och med 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att leda det internationella samarbetet och den internationella samordningen kring begränsningarna av metanutsläppen och att vid COP26 gå i bräschen för ett globalt avtal om metanbegränsning, i vilket de nya ambitionerna om begränsade globala metanutsläpp i enlighet med IPCC:s rapport om en temperaturhöjning på 1,5 oC, Uneps globala metanbedömning samt IPCC:s sjätte bedömningsrapport fastställs. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet noterar att omkring 60 % av världens metan släpps ut från källor såsom jordbruk, deponier och reningsverk samt produktion av fossila bränslen och transport av dem i rörledningar. Parlamentet påminner om att metan är en kraftigt verkande växthusgas som är 80 gånger kraftigare än koldioxiden över en tjugoårsperiod, och att det är den näst största bidragande orsaken till klimatförändringarna, efter koldioxid. Parlamentet framhåller därför vikten av omedelbara och snabba minskningar av metanutsläppen detta årtionde som en av de mest ändamålsenliga åtgärderna i EU:s klimatstrategi. Parlamentet noterar att många kostnadseffektiva tekniker och metoder redan finns tillgängliga för att begränsa metanutsläppen, särskilt från energisektorn. Parlamentet framhåller att minskningarna av metanutsläppen kompletterar de nödvändiga minskningarna av koldioxidutsläppen och att 15 % av de utsläppsminskningar som Parisavtalet kräver redan nu skulle kunna uppnås med billig och tekniskt genomförbar begränsning av metan. Parlamentet välkomnar här EU:s nya strategi för minskning av metanutsläppen, vilken lades fram av kommissionen i oktober 2020, och uppmanar alla parter att vidta snabba och ambitiösa åtgärder för att betydligt minska metanutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättvist, omfattande och tydligt regelverk, som fastställer bindande åtgärder och mål för minskade metanutsläpp som leder till en betydande minskning av metanutsläppen i EU fram till och med 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att leda det internationella samarbetet och den internationella samordningen kring begränsningarna av metanutsläppen och att vid COP26 gå i bräschen för ett globalt avtal om metanbegränsning, i vilket de nya ambitionerna om begränsade globala metanutsläpp i enlighet med IPCC:s rapport om en temperaturhöjning på 1,5 o

| 92. | Europaparlamentet påminner om att, såsom anges i konsekvensbedömningen av klimatmålsplanen för 2030 (27), målet om en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030 kräver att man åtgärdar metanutsläppen, i linje med målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påminner om att, såsom anges i konsekvensbedömningen av klimatmålsplanen för 2030 (27

| 93. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att förespråka skapande av en rättsligt bindande ram på internationell nivå för metanutsläppsminskning inom ramen för FN. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att förespråka skapande av en rättsligt bindande ram på internationell nivå för metanutsläppsminskning inom ramen för FN.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandena från Bidenadministrationen i USA och den kinesiske presidenten Xi Jinping om avsikten att ratificera Kigaliändringen av Montrealprotokollet, vilket tillsammans med den kommande översynen av EU:s regler om fluorerade växthusgaser utgör en unik möjlighet för världen att komma närmare ett uppfyllande av målen i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ambitiös översyn av f-gasförordningen senast i slutet av 2021 för att skynda på utfasningen av fluorkolväten (HFC). Parlamentet anser att ytterligare åtgärder även bör vidtas mot användningen av svavelhexafluorid (SF6). |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandena från Bidenadministrationen i USA och den kinesiske presidenten Xi Jinping om avsikten att ratificera Kigaliändringen av Montrealprotokollet, vilket tillsammans med den kommande översynen av EU:s regler om fluorerade växthusgaser utgör en unik möjlighet för världen att komma närmare ett uppfyllande av målen i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ambitiös översyn av f-gasförordningen senast i slutet av 2021 för att skynda på utfasningen av fluorkolväten (HFC). Parlamentet anser att ytterligare åtgärder även bör vidtas mot användningen av svavelhexafluorid (SF6

| 95. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ledande roll när det gäller att främja koldioxidprissättning som ett ändamålsenligt klimatpolitiskt verktyg i ett bredare regelverk, att undersöka kopplingar till och andra former av samverkan med befintliga mekanismer för koldioxidprissättning i länder och regioner utanför EU, att se till att kostnadseffektiva utsläppsminskningar sker snabbare världen över samtidigt som risken för koldioxidläckage minskas, vilket borde bidra till att säkerställa lika villkor världen över. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att se till att eventuella sammanlänkningar med EU:s utsläppshandelssystem fortsätter att lämna ytterligare, permanenta bidrag till begränsningsåtgärderna och inte undergräver unionens åtaganden om växthusgasutsläpp på hemmaplan. Parlamentet understryker att inrättandet av en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna är en avgörande del av den gröna given och bör vara en av de viktigaste prioriteringarna. Parlamentet betonar att gränsjusteringsmekanismen för koldioxid bör användas som en plan för kraftigare klimatåtgärder, både inom EU och globalt, samtidigt som rättvis konkurrens säkerställs mellan EU:s inhemska och utländska producenter. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ledande roll när det gäller att främja koldioxidprissättning som ett ändamålsenligt klimatpolitiskt verktyg i ett bredare regelverk, att undersöka kopplingar till och andra former av samverkan med befintliga mekanismer för koldioxidprissättning i länder och regioner utanför EU, att se till att kostnadseffektiva utsläppsminskningar sker snabbare världen över samtidigt som risken för koldioxidläckage minskas, vilket borde bidra till att säkerställa lika villkor världen över. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att se till att eventuella sammanlänkningar med EU:s utsläppshandelssystem fortsätter att lämna ytterligare, permanenta bidrag till begränsningsåtgärderna och inte undergräver unionens åtaganden om växthusgasutsläpp på hemmaplan. Parlamentet understryker att inrättandet av en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna är en avgörande del av den gröna given och bör vara en av de viktigaste prioriteringarna. Parlamentet betonar att gränsjusteringsmekanismen för koldioxid bör användas som en plan för kraftigare klimatåtgärder, både inom EU och globalt, samtidigt som rättvis konkurrens säkerställs mellan EU:s inhemska och utländska producenter.

| 96. | Europaparlamentet betonar vikten av ett starkt åtagande mot avskogning. Parlamentet noterar att även om skogsarealen i EU har utvidgats under de senaste åren är massiv avskogning, huvudsakligen på grund av jordbruks- och djurhållningssektorn, ett problem som man måste lösa på ett tillfredsställande sätt i andra regioner, i synnerhet i tillväxtekonomier som är beroende av råvaror. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar vikten av ett starkt åtagande mot avskogning. Parlamentet noterar att även om skogsarealen i EU har utvidgats under de senaste åren är massiv avskogning, huvudsakligen på grund av jordbruks- och djurhållningssektorn, ett problem som man måste lösa på ett tillfredsställande sätt i andra regioner, i synnerhet i tillväxtekonomier som är beroende av råvaror.

Industri och konkurrenskraft

Industri och konkurrenskraft

| 97. | Europaparlamentet anser att COP26 är den viktigaste konferensen för EU:s industri- och energisektorer sedan Parisavtalet undertecknades 2015, eftersom unionen nu har angett en väg mot uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050 och sjösatt 55 %-paketet. Parlamentet anser att ekonomiskt välstånd, social sammanhållning, skapande av arbetstillfällen, hållbar utveckling av industrin och klimatpolitik bör förstärka varandra. Parlamentet framhåller att kampen mot klimatförändringarna skapar möjligheter för EU:s industri som kan förverkligas om lagstiftarna åtar sig att i god tid vidta anpassade, solidaritetsbaserade och lämpliga politiska åtgärder. Parlamentet betonar att det krävs en övergripande strategi för uppnåendet av de mål som fastställts för 2030, utöver att få de offentliga och privata finansiella flödena att ligga i linje med varandra. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att EU säkerställer pionjärfördelar och föregår med gott exempel. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet anser att COP26 är den viktigaste konferensen för EU:s industri- och energisektorer sedan Parisavtalet undertecknades 2015, eftersom unionen nu har angett en väg mot uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050 och sjösatt 55 %-paketet. Parlamentet anser att ekonomiskt välstånd, social sammanhållning, skapande av arbetstillfällen, hållbar utveckling av industrin och klimatpolitik bör förstärka varandra. Parlamentet framhåller att kampen mot klimatförändringarna skapar möjligheter för EU:s industri som kan förverkligas om lagstiftarna åtar sig att i god tid vidta anpassade, solidaritetsbaserade och lämpliga politiska åtgärder. Parlamentet betonar att det krävs en övergripande strategi för uppnåendet av de mål som fastställts för 2030, utöver att få de offentliga och privata finansiella flödena att ligga i linje med varandra. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att EU säkerställer pionjärfördelar och föregår med gott exempel.

| 98. | Europaparlamentet framhåller att EU bör göra sitt yttersta för att dess näringsliv ska bibehålla sin ledande ställning och globala konkurrenskraft i omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser. Parlamentet påpekar att tillgängliga och innovativa politiska verktyg bör tillämpas för att EU ska behålla sitt ledarskap inom befintliga områden och utvidga det till nya. Parlamentet understryker att utfasningen av fossila bränslen i EU:s industri måste fortskrida och att EU måste fortsätta att stödja dessa ansträngningar. Parlamentet välkomnar initiativen för strategiska värdekedjor. Parlamentet är medvetet om att tidiga åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna, liksom av att EU föregår med gott exempel när det gäller att uppnå klimatneutralitet, vilket banar väg för mindre utvecklade eller mindre ambitiösa länder, har positiva effekter för EU:s näringsliv och säkerställer mycket goda konkurrensfördelar för EU:s industrier och företag. Parlamentet framhåller att verkställbara multilaterala och bilaterala avtal mellan EU och dess partner måste upprättas i syfte att exportera unionens miljönormer och säkerställa lika villkor inom handel och investeringar. Parlamentet betonar att man måste förhindra att produktion och investeringar i EU:s industrier omlokaliseras till följd av att klimatåtgärderna är mindre ambitiösa utanför unionen, och uppmuntrar därför internationella partner att vidta likartade ansträngningar för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU:s gröna taxonomi borde skapa transparens och klarhet, så att regeringar och företag kan ge incitament till investeringar som bidrar till uppnåendet av målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet framhåller att EU bör göra sitt yttersta för att dess näringsliv ska bibehålla sin ledande ställning och globala konkurrenskraft i omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser. Parlamentet påpekar att tillgängliga och innovativa politiska verktyg bör tillämpas för att EU ska behålla sitt ledarskap inom befintliga områden och utvidga det till nya. Parlamentet understryker att utfasningen av fossila bränslen i EU:s industri måste fortskrida och att EU måste fortsätta att stödja dessa ansträngningar. Parlamentet välkomnar initiativen för strategiska värdekedjor. Parlamentet är medvetet om att tidiga åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna, liksom av att EU föregår med gott exempel när det gäller att uppnå klimatneutralitet, vilket banar väg för mindre utvecklade eller mindre ambitiösa länder, har positiva effekter för EU:s näringsliv och säkerställer mycket goda konkurrensfördelar för EU:s industrier och företag. Parlamentet framhåller att verkställbara multilaterala och bilaterala avtal mellan EU och dess partner måste upprättas i syfte att exportera unionens miljönormer och säkerställa lika villkor inom handel och investeringar. Parlamentet betonar att man måste förhindra att produktion och investeringar i EU:s industrier omlokaliseras till följd av att klimatåtgärderna är mindre ambitiösa utanför unionen, och uppmuntrar därför internationella partner att vidta likartade ansträngningar för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU:s gröna taxonomi borde skapa transparens och klarhet, så att regeringar och företag kan ge incitament till investeringar som bidrar till uppnåendet av målen i Parisavtalet.

| 99. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag och uppstartsföretag, spelar en ovärderlig roll när det gäller att skapa och tillhandahålla arbetstillfällen och tillväxt och att gå i bräschen för de digitala och gröna omställningarna. Parlamentet erinrar om att små och medelstora företag är en avgörande beståndsdel i den europeiska ekonomiska och sociala väven och att lagstiftarna måste ge dem stöd och incitament i denna omställning, i synnerhet genom att säkerställa tillgång till finansiering för hållbara tekniker, tjänster och processer och förenkla de administrativa förfarandena. Parlamentet är bekymrat över att många små och medelstora företag ännu inte känner till de många möjligheter som den gröna omställningen erbjuder, och vill därför se att denna kunskapslucka sluts med stöd av Enterprise Europe Networks hållbarhetsrådgivare och hållbarhetstjänster. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag och uppstartsföretag, spelar en ovärderlig roll när det gäller att skapa och tillhandahålla arbetstillfällen och tillväxt och att gå i bräschen för de digitala och gröna omställningarna. Parlamentet erinrar om att små och medelstora företag är en avgörande beståndsdel i den europeiska ekonomiska och sociala väven och att lagstiftarna måste ge dem stöd och incitament i denna omställning, i synnerhet genom att säkerställa tillgång till finansiering för hållbara tekniker, tjänster och processer och förenkla de administrativa förfarandena. Parlamentet är bekymrat över att många små och medelstora företag ännu inte känner till de många möjligheter som den gröna omställningen erbjuder, och vill därför se att denna kunskapslucka sluts med stöd av Enterprise Europe Networks hållbarhetsrådgivare och hållbarhetstjänster.

| 100. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och framsteg som hittills gjorts av europeiska medborgare, samhällen, kommuner, städer, regioner, industri och institutioner för att uppfylla Parisavtalets skyldigheter. Parlamentet konstaterar ändå att fler åtgärder snabbt måste vidtas så att Parisavtalet följs helt och hållet. Parlamentet uppmuntrar därför alla berörda aktörer, inom och utanför unionen, att anpassa sina ambitioner och beteenden till högre standarder för att ta itu med de utmaningar som följer med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och framsteg som hittills gjorts av europeiska medborgare, samhällen, kommuner, städer, regioner, industri och institutioner för att uppfylla Parisavtalets skyldigheter. Parlamentet konstaterar ändå att fler åtgärder snabbt måste vidtas så att Parisavtalet följs helt och hållet. Parlamentet uppmuntrar därför alla berörda aktörer, inom och utanför unionen, att anpassa sina ambitioner och beteenden till högre standarder för att ta itu med de utmaningar som följer med klimatförändringarna.

| 101. | Europaparlamentet framhåller de möjligheter som följer med en gedigen tillväxtstrategi för återhämtningen efter covid-19-pandemin, inte bara när det gäller att avhjälpa den ekonomiska krisen utan även för att vidareutveckla en grön och hållbar ekonomi inom EU med hjälp av de digitala och gröna omställningarna. Parlamentet konstaterar bekymrat att det vore förödande för EU:s industri att inte passa på att ta vara på de möjligheter som uppstår i samband med detta, med tanke på hur stor omfattningen av den industriella omställningen måste vara om målen för 2030 ska uppnås, i en mycket konkurrensutsatt miljö som snabbt utvecklas. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet framhåller de möjligheter som följer med en gedigen tillväxtstrategi för återhämtningen efter covid-19-pandemin, inte bara när det gäller att avhjälpa den ekonomiska krisen utan även för att vidareutveckla en grön och hållbar ekonomi inom EU med hjälp av de digitala och gröna omställningarna. Parlamentet konstaterar bekymrat att det vore förödande för EU:s industri att inte passa på att ta vara på de möjligheter som uppstår i samband med detta, med tanke på hur stor omfattningen av den industriella omställningen måste vara om målen för 2030 ska uppnås, i en mycket konkurrensutsatt miljö som snabbt utvecklas.

| 102. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att flera av EU:s handelspartner har infört koldioxidhandel eller andra prissättningsmekanismer. Parlamentet välkomnar en socialt rättvis EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med förslagen i parlamentets resolution om en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, däribland inrättandet av en ändamålsenlig mekanism mot koldioxidläckage, och att den har en pådrivande effekt vad gäller ett globalt koldioxidpris. Parlamentet uppmuntrar parterna till COP26 att enas om tydliga, rättvisa och miljömässigt och socialt sunda regler för koldioxidmarknaderna som tillhandahåller konkreta och mätbara bidrag till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att flera av EU:s handelspartner har infört koldioxidhandel eller andra prissättningsmekanismer. Parlamentet välkomnar en socialt rättvis EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med förslagen i parlamentets resolution om en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, däribland inrättandet av en ändamålsenlig mekanism mot koldioxidläckage, och att den har en pådrivande effekt vad gäller ett globalt koldioxidpris. Parlamentet uppmuntrar parterna till COP26 att enas om tydliga, rättvisa och miljömässigt och socialt sunda regler för koldioxidmarknaderna som tillhandahåller konkreta och mätbara bidrag till hållbar utveckling.

Energipolitik

Energipolitik

| 103. | Europaparlamentet välkomnar översynen av energilagstiftningen inom ramen för 55 %-paketet som syftar till att anpassa den till unionens höjda mål om minskade utsläpp med minst 55 % senast 2030 för att klimatneutralitet ska uppnås senast 2050. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar översynen av energilagstiftningen inom ramen för 55 %-paketet som syftar till att anpassa den till unionens höjda mål om minskade utsläpp med minst 55 % senast 2030 för att klimatneutralitet ska uppnås senast 2050.

| 104. | Europaparlamentet påminner om unionens åtagande vad gäller principen om energieffektivitet först. Parlamentet understryker vikten av att denna princip genomförs i all relevant lagstiftning och alla relevanta initiativ. Parlamentet framhåller den outnyttjade potentialen hos energieffektivitet inom till exempel transport- och byggnadssektorn, såsom vid uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet påminner om unionens åtagande vad gäller principen om energieffektivitet först. Parlamentet understryker vikten av att denna princip genomförs i all relevant lagstiftning och alla relevanta initiativ. Parlamentet framhåller den outnyttjade potentialen hos energieffektivitet inom till exempel transport- och byggnadssektorn, såsom vid uppvärmning och kylning.

| 105. | Europaparlamentet erinrar om att 50 miljarder euro lades på fossilbränslesubventioner år 2018, vilket är ungefär en tredjedel av alla energisubventioner i unionen. Parlamentet anser att fossilbränslesubventioner undergräver målen i den europeiska gröna given och skyldigheterna enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar att mer likartade prissignaler snarast måste skickas för alla energisektorer och i alla medlemsstater, och att externa kostnader inte internaliseras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och övriga parter till COP26 att prioritera investeringar i grön energi and infrastruktur och att fasa ut direkta och indirekta fossilbränslesubventioner. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet erinrar om att 50 miljarder euro lades på fossilbränslesubventioner år 2018, vilket är ungefär en tredjedel av alla energisubventioner i unionen. Parlamentet anser att fossilbränslesubventioner undergräver målen i den europeiska gröna given och skyldigheterna enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar att mer likartade prissignaler snarast måste skickas för alla energisektorer och i alla medlemsstater, och att externa kostnader inte internaliseras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och övriga parter till COP26 att prioritera investeringar i grön energi and infrastruktur och att fasa ut direkta och indirekta fossilbränslesubventioner.

| 106. | Europaparlamentet anser att om EU ska uppnå klimatneutralitet måste dess energisystem integreras och utgå från en kaskadprioritering där principen om energieffektivitet tillämpas först, vilket leder till energibesparingar, och att fossila bränslen därefter fasas ut i slutanvändningsområden med hjälp av direkt elektrifiering, bränslen från förnybara energikällor och, under en övergångsperiod, koldioxidsnåla bränslen för tillämpningar där inga andra alternativ finns; tillgången till prisöverkomlig energi och en tryggad energiförsörjning måste samtidigt upprätthållas genom att ett cirkulärt, mycket energieffektivt, integrerat, sammankopplat, motståndskraftigt och multimodalt energisystem tas fram. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet anser att om EU ska uppnå klimatneutralitet måste dess energisystem integreras och utgå från en kaskadprioritering där principen om energieffektivitet tillämpas först, vilket leder till energibesparingar, och att fossila bränslen därefter fasas ut i slutanvändningsområden med hjälp av direkt elektrifiering, bränslen från förnybara energikällor och, under en övergångsperiod, koldioxidsnåla bränslen för tillämpningar där inga andra alternativ finns; tillgången till prisöverkomlig energi och en tryggad energiförsörjning måste samtidigt upprätthållas genom att ett cirkulärt, mycket energieffektivt, integrerat, sammankopplat, motståndskraftigt och multimodalt energisystem tas fram.

| 107. | Europaparlamentet påminner om vikten av att ta hänsyn till mångfalden av nationella energisystem och utmaningar. Parlamentet framhåller att det krävs en rättvis omställning och upprepar det löfte som anges i den gröna given om att ingen ska hamna på efterkälken. Parlamentet är bekymrat över att runt 50 miljoner hushåll i EU fortfarande lider av energifattigdom. Parlamentet framhåller hur viktig den sociala dimensionen är i en höjd klimatambition, och politiska åtgärder bör därför vidtas i syfte att förebygga och undanröja energifattigdom så snart som möjligt. Parlamentet framhåller att energipolitiken måste bedrivas i enlighet med principen om en jämlik och rättvis omställning och i nära samarbete med det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Parlamentet anser därför att offentlig planering, stärkta sociala partnerskap och ökad delaktighet från det civila samhällets sida på såväl lokal och nationell nivå som EU-nivå är en förutsättning för ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart uppnående av klimatneutralitet inom alla delar av samhället. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet påminner om vikten av att ta hänsyn till mångfalden av nationella energisystem och utmaningar. Parlamentet framhåller att det krävs en rättvis omställning och upprepar det löfte som anges i den gröna given om att ingen ska hamna på efterkälken. Parlamentet är bekymrat över att runt 50 miljoner hushåll i EU fortfarande lider av energifattigdom. Parlamentet framhåller hur viktig den sociala dimensionen är i en höjd klimatambition, och politiska åtgärder bör därför vidtas i syfte att förebygga och undanröja energifattigdom så snart som möjligt. Parlamentet framhåller att energipolitiken måste bedrivas i enlighet med principen om en jämlik och rättvis omställning och i nära samarbete med det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Parlamentet anser därför att offentlig planering, stärkta sociala partnerskap och ökad delaktighet från det civila samhällets sida på såväl lokal och nationell nivå som EU-nivå är en förutsättning för ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart uppnående av klimatneutralitet inom alla delar av samhället.

| 108. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s vätgasstrategi, som fastställer mål för inrättandet av installation inom EU av elektrolysanläggningar för förnybar vätgas med minst 6 GW kapacitet fram till 2024 och 40 GW kapacitet fram till 2030. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att påskynda utfasningen av fossila bränslen från den befintliga vätgasproduktionen genom att öka produktionen av förnybar vätgas. Parlamentet betonar vikten av att fossilbaserad vätgas så snabbt som möjligt fasas ut, och att fokus i stället läggs på säker och hållbar teknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart börja planera denna utfasning noggrant, så att produktionen av fossilbaserad vätgas snarast, förutsägbart och oåterkalleligt börjar minska och en förlängning av livslängden för fossilbaserade produktionsanläggningar undviks. Parlamentet konstaterar att ett antal fossilbaserade produktionsanläggningar är belägna på territorier som omfattas av den rättvisa omställningen, och framhåller därför att det krävs ändamålsenliga stödåtgärder som gör det lättare att minska växthusgasutsläppen och som bidrar till att den lokala arbetskraften omskolas och att dess anställningsbarhet ökar. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s vätgasstrategi, som fastställer mål för inrättandet av installation inom EU av elektrolysanläggningar för förnybar vätgas med minst 6 GW kapacitet fram till 2024 och 40 GW kapacitet fram till 2030. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att påskynda utfasningen av fossila bränslen från den befintliga vätgasproduktionen genom att öka produktionen av förnybar vätgas. Parlamentet betonar vikten av att fossilbaserad vätgas så snabbt som möjligt fasas ut, och att fokus i stället läggs på säker och hållbar teknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart börja planera denna utfasning noggrant, så att produktionen av fossilbaserad vätgas snarast, förutsägbart och oåterkalleligt börjar minska och en förlängning av livslängden för fossilbaserade produktionsanläggningar undviks. Parlamentet konstaterar att ett antal fossilbaserade produktionsanläggningar är belägna på territorier som omfattas av den rättvisa omställningen, och framhåller därför att det krävs ändamålsenliga stödåtgärder som gör det lättare att minska växthusgasutsläppen och som bidrar till att den lokala arbetskraften omskolas och att dess anställningsbarhet ökar.

| 109. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för förnybar energi till havs och dess målsättning att EU:s kapacitet för havsbaserad förnybar energi ska vara minst 60 GW senast 2030 och 340 GW senast 2050. Parlamentet framhåller att man måste säkerställa att genomförandet av strategin gynnar hela unionen, även kustlösa medlemsstater. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för förnybar energi till havs och dess målsättning att EU:s kapacitet för havsbaserad förnybar energi ska vara minst 60 GW senast 2030 och 340 GW senast 2050. Parlamentet framhåller att man måste säkerställa att genomförandet av strategin gynnar hela unionen, även kustlösa medlemsstater.

| 110. | Europaparlamentet är övertygat om att man måste ge konsumenterna förutsättningar och incitament att välja mer hållbara energiformer och bli mer aktiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de kvarvarande hindren för förnybar egenförbrukning och för energisamhällen för förnybar energi, särskilt i låginkomsthushåll eller ekonomiskt utsatta hushåll. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet är övertygat om att man måste ge konsumenterna förutsättningar och incitament att välja mer hållbara energiformer och bli mer aktiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de kvarvarande hindren för förnybar egenförbrukning och för energisamhällen för förnybar energi, särskilt i låginkomsthushåll eller ekonomiskt utsatta hushåll.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att se över energiskattedirektivet (2003/96/EG) och omvandla det till ett instrument som anpassar skattepolitiken till energi- och klimatmålen för 2030 och 2050, samtidigt som man utvärderar konsekvenserna med avseende på bland annat konsumenter, energifattigdom och transportfattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att minska skatterna och avgifterna på förnybar energi runtom i unionen, utifrån vad som är lämpligt, och att ge starkare ekonomiska incitament att producera förnybar energi. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att se över energiskattedirektivet (2003/96/EG) och omvandla det till ett instrument som anpassar skattepolitiken till energi- och klimatmålen för 2030 och 2050, samtidigt som man utvärderar konsekvenserna med avseende på bland annat konsumenter, energifattigdom och transportfattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att minska skatterna och avgifterna på förnybar energi runtom i unionen, utifrån vad som är lämpligt, och att ge starkare ekonomiska incitament att producera förnybar energi.

| 112. | Europaparlamentet betonar att EU förvisso arbetar för att uppnå sina ambitiösa mål, men att det kommer att krävas samordnade globala åtgärder om målet om nettonollutsläpp senast 2050 i hela världen ska uppnås. Parlamentet framhåller att utvecklingsländerna kommer att behöva olika mycket internationellt bistånd för att uppnå sina gröna omställningar. Parlamentet betonar hur viktigt det är att nära gränsöverskridande samarbeten utökas och att bästa praxis inom området politiskt beslutsfattande och forskning, inbegripet tekniköverföring, delas med internationella partner för att främja energieffektivitet och investeringar i hållbar energiteknik och energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet betonar att EU förvisso arbetar för att uppnå sina ambitiösa mål, men att det kommer att krävas samordnade globala åtgärder om målet om nettonollutsläpp senast 2050 i hela världen ska uppnås. Parlamentet framhåller att utvecklingsländerna kommer att behöva olika mycket internationellt bistånd för att uppnå sina gröna omställningar. Parlamentet betonar hur viktigt det är att nära gränsöverskridande samarbeten utökas och att bästa praxis inom området politiskt beslutsfattande och forskning, inbegripet tekniköverföring, delas med internationella partner för att främja energieffektivitet och investeringar i hållbar energiteknik och energiinfrastruktur.

| 113. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta en handlingsplan för digitaliseringen av energisektorn i syfte att ge EU en ledande ställning inom teknikområdet och möjliggöra ett mer integrerat energisystem som har intelligenta lösningar inom särskilda sektorer och som får mer finansiering under perioden 2021–2027. Parlamentet påminner om vikten av att ta itu med cybersäkerhetsrisker i energisektorn för att säkerställa energisystemens motståndskraft. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta en handlingsplan för digitaliseringen av energisektorn i syfte att ge EU en ledande ställning inom teknikområdet och möjliggöra ett mer integrerat energisystem som har intelligenta lösningar inom särskilda sektorer och som får mer finansiering under perioden 2021–2027. Parlamentet påminner om vikten av att ta itu med cybersäkerhetsrisker i energisektorn för att säkerställa energisystemens motståndskraft.

Forskning, innovation, digital teknik och rymdpolitik

Forskning, innovation, digital teknik och rymdpolitik

| 114. | Europaparlamentet välkomnar den roll som programmet Horisont Europa spelar och dess bidrag till klimatneutralitet. Parlamentet anser att partnerskapen inom ramen för Horisont Europa, inbegripet de gemensamma företagen, kommer att främja samarbete mellan offentliga och privata sektorer som ska bidra till den gröna omställningens uppnående, och samtidigt säkerställa att det finns tillgängliga, åtkomliga och överkomliga hållbara innovationer. Parlamentet framhåller vikten av bättre kommunikation med medborgarna kring resultaten av de europeiska FoU-projekten och kring ny teknik, däribland fyrtornsprojekt, så att allmänhetens acceptans ökar och unionens roll blir mer synlig för medborgarna. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet välkomnar den roll som programmet Horisont Europa spelar och dess bidrag till klimatneutralitet. Parlamentet anser att partnerskapen inom ramen för Horisont Europa, inbegripet de gemensamma företagen, kommer att främja samarbete mellan offentliga och privata sektorer som ska bidra till den gröna omställningens uppnående, och samtidigt säkerställa att det finns tillgängliga, åtkomliga och överkomliga hållbara innovationer. Parlamentet framhåller vikten av bättre kommunikation med medborgarna kring resultaten av de europeiska FoU-projekten och kring ny teknik, däribland fyrtornsprojekt, så att allmänhetens acceptans ökar och unionens roll blir mer synlig för medborgarna.

| 115. | Europaparlamentet framhåller att det krävs fler investeringar, både offentliga och privata, i forskning och innovation inom och införandet av ny hållbar teknik, även inom arbetskraftsintensiva branscher, i de nya infrastrukturnät som krävs och i projekt som bidrar till målen i den europeiska gröna given och Parisavtalet. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet framhåller att det krävs fler investeringar, både offentliga och privata, i forskning och innovation inom och införandet av ny hållbar teknik, även inom arbetskraftsintensiva branscher, i de nya infrastrukturnät som krävs och i projekt som bidrar till målen i den europeiska gröna given och Parisavtalet.

| 116. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att man säkerställer att de incitament som ska främja innovativ teknik för uppnåendet av målen för 2030 och 2050 är samstämmiga och konsekventa, att användningen av redan mogen teknik ökar samt att man investerar i den nya teknik som måste tas fram om unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 ska uppnås. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att man säkerställer att de incitament som ska främja innovativ teknik för uppnåendet av målen för 2030 och 2050 är samstämmiga och konsekventa, att användningen av redan mogen teknik ökar samt att man investerar i den nya teknik som måste tas fram om unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 ska uppnås.

| 117. | Europaparlamentet framhåller att digital teknik kan spela en avgörande roll när det gäller att stödja EU:s gröna omställning. Parlamentet framhåller att det för EU:s återhämtning krävs att man tar fram ett stabilt regelverk och ekonomiska incitament även för privata aktörer, i syfte att uppnå och säkerställa marknadsdrivna framsteg när det gäller forskning och innovation inom och utveckling av hållbar teknik. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet framhåller att digital teknik kan spela en avgörande roll när det gäller att stödja EU:s gröna omställning. Parlamentet framhåller att det för EU:s återhämtning krävs att man tar fram ett stabilt regelverk och ekonomiska incitament även för privata aktörer, i syfte att uppnå och säkerställa marknadsdrivna framsteg när det gäller forskning och innovation inom och utveckling av hållbar teknik.

| 118. | Europaparlamentet framhåller att digitalisering är en av de avgörande faktorerna för energisystemens integrering eftersom den kan möjliggöra dynamiska och sammankopplade flöden av energibärare, hjälpa olikartade marknader att bli sammankopplade samt tillhandahålla de data som krävs för att utbud och efterfrågan ska möta varandra. Parlamentet understryker att digital teknik har potential att öka energieffektiviteten och därmed minska de övergripande växthusgasutsläppen. Parlamentet erinrar om att kommissionen bedömer att IKT:s miljöavtryck i dag står för mellan 5 och 9 % av den globala elförbrukningen och över 2 % av de globala växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar att enligt en studie om AI från 2018 från kommissionens gemensamma forskningscentrum kan datacentraler och dataöverföring stå för mellan 3 % och 4 % av unionens totala elförbrukning. Parlamentet framhåller att kommissionen förväntar sig en ökning av datacentrumens förbrukning mellan 2018 och 2030 på 28 %. Parlamentet understryker att konsumentutrustning såsom datorer, smarta telefoner, surfplattor och andra anslutna föremål står för 47 % av de digitala koldioxidutsläppen. Parlamentet efterlyser därför åtgärder som minskar IKT-sektorns koldioxidavtryck genom att säkerställa energi- och resurseffektivitet, och framhåller återigen målet om att datacentraler senast 2030 ska vara klimatneutrala och mycket energieffektiva, i enlighet med vad som anges i den digitala strategin. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet framhåller att digitalisering är en av de avgörande faktorerna för energisystemens integrering eftersom den kan möjliggöra dynamiska och sammankopplade flöden av energibärare, hjälpa olikartade marknader att bli sammankopplade samt tillhandahålla de data som krävs för att utbud och efterfrågan ska möta varandra. Parlamentet understryker att digital teknik har potential att öka energieffektiviteten och därmed minska de övergripande växthusgasutsläppen. Parlamentet erinrar om att kommissionen bedömer att IKT:s miljöavtryck i dag står för mellan 5 och 9 % av den globala elförbrukningen och över 2 % av de globala växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar att enligt en studie om AI från 2018 från kommissionens gemensamma forskningscentrum kan datacentraler och dataöverföring stå för mellan 3 % och 4 % av unionens totala elförbrukning. Parlamentet framhåller att kommissionen förväntar sig en ökning av datacentrumens förbrukning mellan 2018 och 2030 på 28 %. Parlamentet understryker att konsumentutrustning såsom datorer, smarta telefoner, surfplattor och andra anslutna föremål står för 47 % av de digitala koldioxidutsläppen. Parlamentet efterlyser därför åtgärder som minskar IKT-sektorns koldioxidavtryck genom att säkerställa energi- och resurseffektivitet, och framhåller återigen målet om att datacentraler senast 2030 ska vara klimatneutrala och mycket energieffektiva, i enlighet med vad som anges i den digitala strategin.

| 119. | Europaparlamentet erinrar om FoI:s viktiga bidrag till uppnåendet av de mål som fastställs i Parisavtalet och målen i den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning och innovation och att öka anslagen i EU:s budget och de nationella budgetarna till FoI inom hållbar och säker teknik och innovation på energiområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge ytterligare stöd till teknik och innovativa lösningar som bidrar till ett klimatsäkrat och integrerat energisystem, även inom de områden där Europa är globalt ledande och har inhemskt baserade värdekedjor. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ha nyckelsegment av värdekedjorna för förnybar energi inom unionen för att uppnå klimatmålen och ge européerna betydande ekonomiska vinster, och efterlyser lämpliga åtgärder som stöder det EU-baserade innehållets roll i leveranskedjan för och lagstiftningen om förnybara energikällor. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet erinrar om FoI:s viktiga bidrag till uppnåendet av de mål som fastställs i Parisavtalet och målen i den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning och innovation och att öka anslagen i EU:s budget och de nationella budgetarna till FoI inom hållbar och säker teknik och innovation på energiområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge ytterligare stöd till teknik och innovativa lösningar som bidrar till ett klimatsäkrat och integrerat energisystem, även inom de områden där Europa är globalt ledande och har inhemskt baserade värdekedjor. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ha nyckelsegment av värdekedjorna för förnybar energi inom unionen för att uppnå klimatmålen och ge européerna betydande ekonomiska vinster, och efterlyser lämpliga åtgärder som stöder det EU-baserade innehållets roll i leveranskedjan för och lagstiftningen om förnybara energikällor.

Klimatförändringar och utveckling

Klimatförändringar och utveckling

| 120. | Europaparlamentet anser att COP26 utgör en chans att vidta nya ansträngningar att uppnå målen i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling, i synnerhet mål 13 (klimatåtgärder). Parlamentet anser att Agenda 2030 måste fungera som en färdplan mot en grönare, rättvisare och mer hållbar framtid. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet anser att COP26 utgör en chans att vidta nya ansträngningar att uppnå målen i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling, i synnerhet mål 13 (klimatåtgärder). Parlamentet anser att Agenda 2030 måste fungera som en färdplan mot en grönare, rättvisare och mer hållbar framtid.

| 121. | Europaparlamentet betonar vikten av ett människorättsperspektiv i klimatåtgärderna så att det säkerställs att alla insatser respekterar och stöder alla folks mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet betonar vikten av ett människorättsperspektiv i klimatåtgärderna så att det säkerställs att alla insatser respekterar och stöder alla folks mänskliga rättigheter.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen parterna i UNFCCC att fortsätta att höja sina begränsnings- och anpassningsambitioner i linje med målen i Parisavtalet och att integrera människorättsdimensionen i sina nationellt fastställda bidrag och i sina anpassningsrapporter. Parlamentet uppmanar UNFCCC:s sekretariat att i samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ta fram riktlinjer för hur skydd för de mänskliga rättigheterna kan integreras i nationellt fastställda bidrag och anpassningsrapporter. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen parterna i UNFCCC att fortsätta att höja sina begränsnings- och anpassningsambitioner i linje med målen i Parisavtalet och att integrera människorättsdimensionen i sina nationellt fastställda bidrag och i sina anpassningsrapporter. Parlamentet uppmanar UNFCCC:s sekretariat att i samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ta fram riktlinjer för hur skydd för de mänskliga rättigheterna kan integreras i nationellt fastställda bidrag och anpassningsrapporter.

| 123. | Europaparlamentet vet att det finns en mängd bevis på att klimatförändringarna orsakar och förvärrar brist på livsnödvändiga resurser, såsom åkermark, skadar eller förstör ekosystem som tillhandahåller försörjningsmöjligheter samt leder till mer vanligt förekommande och allvarligare naturkatastrofer och att de därmed orsakar fler konflikter, tvångsförflyttningar av befolkningar och humanitära kriser. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet vet att det finns en mängd bevis på att klimatförändringarna orsakar och förvärrar brist på livsnödvändiga resurser, såsom åkermark, skadar eller förstör ekosystem som tillhandahåller försörjningsmöjligheter samt leder till mer vanligt förekommande och allvarligare naturkatastrofer och att de därmed orsakar fler konflikter, tvångsförflyttningar av befolkningar och humanitära kriser.

| 124. | Europaparlamentet betonar att enligt IPCC:s femte utvärderingsrapport är ursprungliga, lokala och traditionella former av kunskap en viktig resurs för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet beklagar att ursprungsbefolkningars kunskap inte utnyttjas effektivt, samtidigt som ursprungsbefolkningar och stamfolk liksom deras rättigheter fortfarande inte uttryckligen har erkänts i de rättsliga, politiska och institutionella ramarna i många länder; erkännandet av rättigheterna är fortfarande en mycket viktig fråga. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet betonar att enligt IPCC:s femte utvärderingsrapport är ursprungliga, lokala och traditionella former av kunskap en viktig resurs för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet beklagar att ursprungsbefolkningars kunskap inte utnyttjas effektivt, samtidigt som ursprungsbefolkningar och stamfolk liksom deras rättigheter fortfarande inte uttryckligen har erkänts i de rättsliga, politiska och institutionella ramarna i många länder; erkännandet av rättigheterna är fortfarande en mycket viktig fråga.

| 125. | Europaparlamentet understryker med kraft att det är absolut nödvändigt att de operativa reglerna för mekanismen för hållbar utveckling innehåller gedigna garantier för begränsningar och för skydd av ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter när det gäller alla projekt inom ramen för denna mekanism. Parlamentet framhåller hur det viktigt det är att man tar vara på ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens kunskap om miljöskydd och säkerställer att deras röster hörs i det internationella arbetet med klimatåtgärder. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet understryker med kraft att det är absolut nödvändigt att de operativa reglerna för mekanismen för hållbar utveckling innehåller gedigna garantier för begränsningar och för skydd av ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter när det gäller alla projekt inom ramen för denna mekanism. Parlamentet framhåller hur det viktigt det är att man tar vara på ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens kunskap om miljöskydd och säkerställer att deras röster hörs i det internationella arbetet med klimatåtgärder.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att fullt ut anpassa WTO-avtal till Parisavtalet och att säkerställa att unionens egna handels- och investeringsavtal inte på något sätt skapar hinder för genomförandet av Parisavtalet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling, utan snarare stöder dem till fullo. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att fullt ut anpassa WTO-avtal till Parisavtalet och att säkerställa att unionens egna handels- och investeringsavtal inte på något sätt skapar hinder för genomförandet av Parisavtalet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling, utan snarare stöder dem till fullo.

Europaparlamentets roll

Europaparlamentets roll

| 127. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör vara en integrerad del i EU:s delegation, eftersom det måste ge sitt godkännande till internationella avtal och spelar en central roll i egenskap av medlagstiftare i det inhemska genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet insisterar därför på att få närvara vid EU:s samordningsmöten under COP26 i Glasgow och garanteras tillgång till alla förberedande dokument från och med det att förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet anser att parlamentet bör vara en integrerad del i EU:s delegation, eftersom det måste ge sitt godkännande till internationella avtal och spelar en central roll i egenskap av medlagstiftare i det inhemska genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet insisterar därför på att få närvara vid EU:s samordningsmöten under COP26 i Glasgow och garanteras tillgång till alla förberedande dokument från och med det att förhandlingarna inleds.

o

o o

| 128. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla andra som är parter i konventionen och inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla andra som är parter i konventionen och inte är medlemmar i EU.

---

(1)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

1

(2)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 30.

2

(3)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

3

(4)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

4

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change, den 10 juni 2021.

9

(10)  Natali, S. M., m.fl., Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25 maj 2021.

10

Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America

(11)  Rigaud, K. K. m.fl., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, Världsbanksgruppen, 19 mars 2018.

11

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration

(12)  FN:s utvecklingsprogram, The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity), 27 juni 2021.

12

The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)

(13)  Europeiska miljöbyrån, Building the foundations for fundamental change, 4 juni 2021.

13

Building the foundations for fundamental change

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. and Sterner, T., Climate economics support for the UN climate targets, Nature Climate Change, 10, s. 781–789, 2020.

14

Climate economics support for the UN climate targets

Nature Climate Change,

(15)  Kommuniké från G7-toppmötet i Carbis Bay den 11–13 juni 2021.

15

(16)  Oxfam Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions, 7 december 2020.

16

Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions

(17)  Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet, Antagna texter, P9_TA(2021)0025.

17

(18)  Sakkunniga på klimat- och miljöförändringar, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019.

18

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea, Rom, Italien, 2021.

19

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

21

(22)  Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change av den 10 juni 2021.

22

Workshop Report on Biodiversity and Climate Change

(23)  Antagna texter, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Politiskt högnivåforum, 2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

24

2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency, Europaparlamentets utredningstjänst, mars 2021.

25

EU climate action policy, responding to the global emergency

(26)  Europaparlamentets utredningstjänst, mars 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandoradokumenten: konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten: konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 oktober 2021 om en lösning med två pelare för att ta itu med de skatteutmaningar som följer av digitaliseringen av ekonomin från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 oktober 2021 om en lösning med två pelare för att ta itu med de skatteutmaningar som följer av digitaliseringen av ekonomin från OECD:s/G20:s inkluderande ramverk om urholkning av skattebasen och överföring av vinster,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2) (TAXE-resolutionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2) (TAXE-resolutionen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (3) (TAX2-resolutionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (3) (TAX2-resolutionen),

| — | med beaktande av sina rekommendationer av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (PANA-rekommendationen) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina rekommendationer av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (PANA-rekommendationen) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (5) (TAX3-resolutionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (5) (TAX3-resolutionen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2020 om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2020 om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (C(2020)2800),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism – kommissionens handlingsplan och annan utveckling på senare tid (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism – kommissionens handlingsplan och annan utveckling på senare tid (7),

| — | med beaktande av rapporterna om den första och den andra pelaren, som antogs av G20:s och OECD:s inkluderande ramverk den 14 oktober 2020, samt resultaten av den ekonomiska analys och konsekvensbedömning av förslagen som utförts av OECD, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om den första och den andra pelaren, som antogs av G20:s och OECD:s inkluderande ramverk den 14 oktober 2020, samt resultaten av den ekonomiska analys och konsekvensbedömning av förslagen som utförts av OECD,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (8),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2021 av den 26 januari 2021Utbyte av skatteupplysningar i EU: solid grund men brister i genomförandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2021 av den 26 januari 2021Utbyte av skatteupplysningar i EU: solid grund men brister i genomförandet,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021 av den 28 juni 2021EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021 av den 28 juni 2021EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021Företagsbeskattning för 2000-talet (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021Företagsbeskattning för 2000-talet (COM(2021)0251),

| — | med beaktande av det lagstiftningspaket som kommissionen lade fram den 20 juli 2021 för att stärka EU:s regler för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det lagstiftningspaket som kommissionen lade fram den 20 juli 2021 för att stärka EU:s regler för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om reformering av EU:s politik mot skadlig skattepraxis (inbegripet reformen av uppförandekodgruppen) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om reformering av EU:s politik mot skadlig skattepraxis (inbegripet reformen av uppförandekodgruppen) (10),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Pandoradokumenten är en enorm dataläcka, utan motstycke i sin storlek, som dokumenterar de verkliga huvudmännen i bolag som är etablerade i jurisdiktioner som tillämpar sekretess. Det internationella nätverket för undersökande journalister (ICIJ) började offentliggöra Pandoradokumenten den 3 oktober 2021. |
| --- | --- |

A.

Pandoradokumenten är en enorm dataläcka, utan motstycke i sin storlek, som dokumenterar de verkliga huvudmännen i bolag som är etablerade i jurisdiktioner som tillämpar sekretess. Det internationella nätverket för undersökande journalister (ICIJ) började offentliggöra Pandoradokumenten den 3 oktober 2021.

| B. | 2,94 terabyte av data läcktes till ICIJ och delades med mediepartner runt om i världen. Vissa av ärendena går tillbaka till 1970-talet, men de flesta av dem som granskades av ICIJ spänner över en period från 1996 till 2020. Den nya dataläckan gäller enligt rapporterna mer än 330 politiker och offentliga tjänstemän från nästan 100 länder, däribland 35 nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer. |
| --- | --- |

B.

2,94 terabyte av data läcktes till ICIJ och delades med mediepartner runt om i världen. Vissa av ärendena går tillbaka till 1970-talet, men de flesta av dem som granskades av ICIJ spänner över en period från 1996 till 2020. Den nya dataläckan gäller enligt rapporterna mer än 330 politiker och offentliga tjänstemän från nästan 100 länder, däribland 35 nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer.

| C. | Pandoradokumenten avslöjar hur personer med stor nettoförmögenhet, däribland politiker, brottslingar, offentliga tjänstemän och kända personer, bistås av mellanhänder, såsom banker, revisorer och advokatbyråer, för att utforma komplexa bolagsstrukturer som är registrerade i jurisdiktioner som tillämpar sekretess eller i skatteparadis i nära samarbete med professionella leverantörer av offshoretjänster, för att skydda inkomster och tillgångar mot en skälig beskattning och kontroll. |
| --- | --- |

C.

Pandoradokumenten avslöjar hur personer med stor nettoförmögenhet, däribland politiker, brottslingar, offentliga tjänstemän och kända personer, bistås av mellanhänder, såsom banker, revisorer och advokatbyråer, för att utforma komplexa bolagsstrukturer som är registrerade i jurisdiktioner som tillämpar sekretess eller i skatteparadis i nära samarbete med professionella leverantörer av offshoretjänster, för att skydda inkomster och tillgångar mot en skälig beskattning och kontroll.

| D. | Pandoradokumenten är den senaste stora dataläckan som avslöjar hur det går till bakom kulisserna i offshorefinansvärlden, efter LuxLeaks 2014, SwissLeaks 2015, Panamadokumenten 2016, Paradisdokumenten 2017, Mauritiusläckan 2019, Luandaläckan och FinCEN-dokumenten 2020 samt Lux Letters 2021. |
| --- | --- |

D.

Pandoradokumenten är den senaste stora dataläckan som avslöjar hur det går till bakom kulisserna i offshorefinansvärlden, efter LuxLeaks 2014, SwissLeaks 2015, Panamadokumenten 2016, Paradisdokumenten 2017, Mauritiusläckan 2019, Luandaläckan och FinCEN-dokumenten 2020 samt Lux Letters 2021.

| E. | I Pandoradokumenten framhålls den grundläggande roll som information om verkligt huvudmannaskap spelar till stöd för kampen mot penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet och det akuta behovet av allmänt tillgänglig och mer korrekt information. |
| --- | --- |

E.

I Pandoradokumenten framhålls den grundläggande roll som information om verkligt huvudmannaskap spelar till stöd för kampen mot penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet och det akuta behovet av allmänt tillgänglig och mer korrekt information.

| F. | De verksamheter som rapporteras i Pandoradokumenten omfattar bildande av skalbolag, stiftelser och truster för följande ändamål: anonymt köp av egendom, fritidsbåtar, jetflygplan och livförsäkringar, investeringar och flytt av pengar mellan bankkonton, skatteundandragande och ekonomisk brottslighet, inbegripet penningtvätt. |
| --- | --- |

F.

De verksamheter som rapporteras i Pandoradokumenten omfattar bildande av skalbolag, stiftelser och truster för följande ändamål: anonymt köp av egendom, fritidsbåtar, jetflygplan och livförsäkringar, investeringar och flytt av pengar mellan bankkonton, skatteundandragande och ekonomisk brottslighet, inbegripet penningtvätt.

| G. | Verksamheter som rapporteras i Pandoradokumenten, även om inte alla till sin natur är olagliga, utgör ofta skatteflykt och missbruk av företagssekretess. |
| --- | --- |

G.

Verksamheter som rapporteras i Pandoradokumenten, även om inte alla till sin natur är olagliga, utgör ofta skatteflykt och missbruk av företagssekretess.

| H. | Skattemyndigheterna har enligt uppgift återkrävt över en miljard EUR efter avslöjandena i Panamadokumenten (11). |
| --- | --- |

H.

Skattemyndigheterna har enligt uppgift återkrävt över en miljard EUR efter avslöjandena i Panamadokumenten (11).

| I. | Enligt den mest försiktiga fördelningsnyckeln har EU de största förlusterna globalt på grund av överföringar av vinster till skatteparadis och beräknas årligen förlora omkring 20 % av sina bolagsskatteintäkter. |
| --- | --- |

I.

Enligt den mest försiktiga fördelningsnyckeln har EU de största förlusterna globalt på grund av överföringar av vinster till skatteparadis och beräknas årligen förlora omkring 20 % av sina bolagsskatteintäkter.

| J. | Efter finanskrisen 2008–2009 och en rad avslöjanden om skatteundandragande, aggressiv skatteplanering, skatteflykt och penningtvätt enades G20-länderna om att ta itu med dessa frågor globalt på OECD-nivå genom projektet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), vilket ledde till BEPS-handlingsplanen. |
| --- | --- |

J.

Efter finanskrisen 2008–2009 och en rad avslöjanden om skatteundandragande, aggressiv skatteplanering, skatteflykt och penningtvätt enades G20-länderna om att ta itu med dessa frågor globalt på OECD-nivå genom projektet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), vilket ledde till BEPS-handlingsplanen.

| K. | En adekvat internationell skattelagstiftning är avgörande för att förebygga skatteundandragande och skatteflykt och för att utforma ett rättvist och effektivt beskattningssystem som åtgärdar ojämlikheter och garanterar säkerhet och stabilitet, vilket är förutsättningar för konkurrenskraft och lika spelregler mellan företag, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

K.

En adekvat internationell skattelagstiftning är avgörande för att förebygga skatteundandragande och skatteflykt och för att utforma ett rättvist och effektivt beskattningssystem som åtgärdar ojämlikheter och garanterar säkerhet och stabilitet, vilket är förutsättningar för konkurrenskraft och lika spelregler mellan företag, särskilt för små och medelstora företag.

| L. | Enligt Europeiska observatoriet för skattefrågor uppgick de finansiella tillgångarna i skatteparadis 2017 till 7 900 miljarder EUR. Detta belopp motsvarar 8 % av världens bruttonationalprodukt (BNP). Resultatet är en förlust av skatteintäkter på omkring 155 miljarder EUR per år i hela världen. |
| --- | --- |

L.

Enligt Europeiska observatoriet för skattefrågor uppgick de finansiella tillgångarna i skatteparadis 2017 till 7 900 miljarder EUR. Detta belopp motsvarar 8 % av världens bruttonationalprodukt (BNP). Resultatet är en förlust av skatteintäkter på omkring 155 miljarder EUR per år i hela världen.

| M. | Uppskattningarna av omfattningen av de skatteintäkter i EU som går förlorade enbart på grund av företagens skatteflykt ligger i spannet 50–70 miljarder EUR per år och den siffran uppgår till nästan 190 miljarder EUR om man inkluderar andra faktorer, såsom särskilda skattearrangemang och ineffektiv skatteuppbörd. Enligt Europeiska observatoriet för skattefrågor innehas omkring 11 % av EU:s totala nettotillgångar, eller 2 300 miljarder EUR, i skatteparadis. |
| --- | --- |

M.

Uppskattningarna av omfattningen av de skatteintäkter i EU som går förlorade enbart på grund av företagens skatteflykt ligger i spannet 50–70 miljarder EUR per år och den siffran uppgår till nästan 190 miljarder EUR om man inkluderar andra faktorer, såsom särskilda skattearrangemang och ineffektiv skatteuppbörd. Enligt Europeiska observatoriet för skattefrågor innehas omkring 11 % av EU:s totala nettotillgångar, eller 2 300 miljarder EUR, i skatteparadis.

| N. | Europaparlamentet har i sina TAXE-, TAX2-, PANA- och TAX3-resolutioner och rekommendationer samt i sina senaste resolutioner som antagits på grundval av betänkanden från underutskottet för skattefrågor (FISC), upprepade gånger efterlyst en reform av det internationella bolagsskattesystemet i syfte att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt. |
| --- | --- |

N.

Europaparlamentet har i sina TAXE-, TAX2-, PANA- och TAX3-resolutioner och rekommendationer samt i sina senaste resolutioner som antagits på grundval av betänkanden från underutskottet för skattefrågor (FISC), upprepade gånger efterlyst en reform av det internationella bolagsskattesystemet i syfte att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt.

| O. | Enligt Europol har 0,7–1,2 % av unionens årliga BNP koppling till misstänkt finansiell verksamhet såsom penningtvätt i samband med korruption, vapen- och människohandel, droghandel, skatteundandragande och skattebedrägeri, finansiering av terrorism eller annan olaglig verksamhet som påverkar EU-medborgarna i deras dagliga liv. Enligt uppgifter från Europol har endast 10 % av de 1,1 miljoner fall av misstänkt verksamhet som rapporterades under 2019 undersökts ytterligare av offentliga myndigheter (med stora skillnader mellan länderna). |
| --- | --- |

O.

Enligt Europol har 0,7–1,2 % av unionens årliga BNP koppling till misstänkt finansiell verksamhet såsom penningtvätt i samband med korruption, vapen- och människohandel, droghandel, skatteundandragande och skattebedrägeri, finansiering av terrorism eller annan olaglig verksamhet som påverkar EU-medborgarna i deras dagliga liv. Enligt uppgifter från Europol har endast 10 % av de 1,1 miljoner fall av misstänkt verksamhet som rapporterades under 2019 undersökts ytterligare av offentliga myndigheter (med stora skillnader mellan länderna).

| P. | Det är svårt att uppskatta penningtvättens omfattning eftersom denna verksamhet på grund av sin natur går obemärkt förbi om den inte upptäcks, men det är uppenbart att den ökar globalt. |
| --- | --- |

P.

Det är svårt att uppskatta penningtvättens omfattning eftersom denna verksamhet på grund av sin natur går obemärkt förbi om den inte upptäcks, men det är uppenbart att den ökar globalt.

| Q. | Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå tvättas motsvarande 2,7 % av världens årliga BNP varje år. |
| --- | --- |

Q.

Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå tvättas motsvarande 2,7 % av världens årliga BNP varje år.

| R. | Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de flesta medlemsstaterna för att de inte korrekt har införlivat de fjärde och femte penningtvättsdirektiven (12) i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de flesta medlemsstaterna för att de inte korrekt har införlivat de fjärde och femte penningtvättsdirektiven (12) i nationell lagstiftning.

| S. | Unionens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism präglas av brister i genomförandet i kombination med avsaknaden av en effektiv tillsyn. I flera på varandra följande lagstiftningsreformer har man under de senaste åren försökt stärka ramen för att åtgärda de framväxande riskerna och bristerna. |
| --- | --- |

S.

Unionens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism präglas av brister i genomförandet i kombination med avsaknaden av en effektiv tillsyn. I flera på varandra följande lagstiftningsreformer har man under de senaste åren försökt stärka ramen för att åtgärda de framväxande riskerna och bristerna.

| T. | Under det senaste årtiondet har EU antagit en rad lagstiftningsreformer för att bekämpa skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Dessa reformer har haft positiva effekter på den inre marknadens funktion och på skyddet av medlemsstaternas skattebas och skatteintäkter, som är förutsättningar för skapandet av arbetstillfällen, tillväxt och i synnerhet för återhämtningen av den europeiska ekonomin efter covid-19-pandemin. Det finns dock ett konstant växande behov av bättre samarbete mellan de administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna i EU. |
| --- | --- |

T.

Under det senaste årtiondet har EU antagit en rad lagstiftningsreformer för att bekämpa skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Dessa reformer har haft positiva effekter på den inre marknadens funktion och på skyddet av medlemsstaternas skattebas och skatteintäkter, som är förutsättningar för skapandet av arbetstillfällen, tillväxt och i synnerhet för återhämtningen av den europeiska ekonomin efter covid-19-pandemin. Det finns dock ett konstant växande behov av bättre samarbete mellan de administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna i EU.

| U. | Europeiska åklagarmyndigheten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europol, Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och nationella finansunderrättelseenheter utför ett ovärderligt arbete för att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande bedrägerier, penningtvätt och skatteundandragande. Dessa myndigheter och byråer är kroniskt underbemannade och saknar finansiella resurser på grund av oviljan hos en av budgetmyndighetens grenar, nämligen rådet, att godkänna tillräckliga personalresurser och finansiella resurser under det årliga budgetförfarandet. Rådet måste, inte minst mot bakgrund av Pandoradokumenten, se över och ändra sin ståndpunkt om det årliga budgetförfarandet för 2022 års budget och framtida budgetar, i syfte att stärka de ovannämnda institutionernas personalresurser och finansiella resurser. |
| --- | --- |

U.

Europeiska åklagarmyndigheten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europol, Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och nationella finansunderrättelseenheter utför ett ovärderligt arbete för att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande bedrägerier, penningtvätt och skatteundandragande. Dessa myndigheter och byråer är kroniskt underbemannade och saknar finansiella resurser på grund av oviljan hos en av budgetmyndighetens grenar, nämligen rådet, att godkänna tillräckliga personalresurser och finansiella resurser under det årliga budgetförfarandet. Rådet måste, inte minst mot bakgrund av Pandoradokumenten, se över och ändra sin ståndpunkt om det årliga budgetförfarandet för 2022 års budget och framtida budgetar, i syfte att stärka de ovannämnda institutionernas personalresurser och finansiella resurser.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet noterar offentliggörandet av de så kallade Pandoradokumenten den 3 oktober 2021 av det internationella nätverket för undersökande journalister (ICIJ). Parlamentet lovordar ICIJ:s utredningsarbete och dess ovärderliga bidrag till att avslöja hemlig offshore-praxis och öka allmänhetens medvetenhet om frågor som har ett tydligt allmänintresse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller den roll som internationell undersökande journalistik och visselblåsare spelar för att avslöja missförhållanden, korruption, organiserad brottslighet, penningtvätt och missbruk, särskilt från politiskt exponerade personers sida. Parlamentet understryker den undersökande journalistikens viktiga bidrag till upprätthållandet av demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att man måste skydda konfidentialiteten för den undersökande journalistikens källor, däribland visselblåsare, och bekräftar vikten av ett försvar i det allmännas intresse av källor som utsätts för rättsliga åtgärder eller åtal för att ha lämnat ut uppgifter med ett tydligt allmänintresse. Parlamentet betonar vikten av att försvara journalisternas frihet att ta emot konfidentiella, hemliga eller sekretessbelagda dokument, dataset eller annat material, oavsett ursprung, och att rapportera om dessa frågor av allmänt intresse utan hot om kostsamma rättsliga åtgärder eller lagföring, om den undersökande journalistikens roll som väktare i det demokratiska samhället ska kunna tryggas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar i detta avseende behovet av att skydda den undersökande journalistiken mot rättegångar som ett medel för att skrämma allmänheten till tystnad (s.k. SLAPP) samt mot personliga trakasserier, skrämseltaktik och dödshot. Parlamentet anser att bindande EU-regler som ger oberoende medier och journalister ett kraftfullt och konsekvent skydd mot ogrundade rättegångar som syftar till att tysta eller skrämma dem i EU behövs för att hjälpa till att sätta stopp för denna otillbörliga praxis. Parlamentet framhåller sitt pågående arbete med ett initiativbetänkande om SLAPP. Parlamentet gläder sig över att kommissionen arbetar på ett initiativ mot rättegångsmissbruk som riktar sig mot journalister och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar antagandet av EU:s direktiv om visselblåsare (13) 2019 och betonar att medlemsstaterna måste införliva direktivet i sin nationella lagstiftning senast i slutet av 2021. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att Pandoradokumenten, trots ett årtionde av skatteskandaler och lagstiftningsreformer i EU, visar att det inte har gjorts tillräckliga framsteg på global nivå när det gäller att sätta stopp för företagssekretess och skatteflykt och skatteundandragande i skatteparadis. Parlamentet påminner om att företagssekretess används för att dölja personliga finansiella intressen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att Pandoradokumenten visar hur skatteparadis har anpassat sina skadliga metoder till nya standarder för att förbli attraktiva för skatteflykt. Parlamentet anser att denna anpassning leder till en kapplöpning mot botten och en ständig framväxt av nya skatteparadis med allt mer attraktiva system till nackdel för andra som blir mindre attraktiva. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att medborgare och beslutsfattare fortfarande måste förlita sig på dataläckor för att få tillgång till information om hemlig offshore-praxis. Parlamentet vill absolut se framsteg i medlemsstaterna när det gäller att göra information om verkligt huvudmannaskap tillgänglig för allmänheten och all återstående relevant information tillgänglig för parlament och behöriga myndigheter, inbegripet skattemyndigheterna, i förekommande fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att det dolda system som avslöjades i Pandoradokumenten fläckar legitima företags anseende, ökar de ekonomiska och sociala ojämlikheterna, skadar ett effektivt tillhandahållande av offentliga tjänster och stöd till de mest utsatta, undergräver den ekonomiska utvecklingen när det förekommer inkomstbortfall och allvarligt urholkar medborgarnas förtroende för rättsstatsprincipen och vårt ekonomiska och demokratiska system. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet skattemyndigheterna, att analysera ICIJ:s dataset och inleda grundliga utredningar av alla missförhållanden som avslöjas i Pandoradokumenten som rör deras jurisdiktioner, bland annat genom granskningar avseende alla personer som nämns i Pandoradokumenten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de uppgifter som tas upp i Pandoradokumenten och analysera huruvida ytterligare lagstiftningsåtgärder är lämpliga på EU-nivå, och även huruvida det krävs verkställighetsförfaranden när det gäller den nuvarande lagstiftningen, och att rapportera tillbaka till parlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska åklagarmyndigheten att bedöma huruvida de uppgifter som avslöjats i Pandoradokumenten bör bli föremål för särskilda utredningar inom ramen för dess mandat. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att ett antal politiker, däribland beslutsfattare på hög nivå inom EU, också finns med i Pandoradokumenten, och uppmanar myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att genomföra lämpliga utredningar av eventuella missförhållanden. Parlamentet beklagar särskilt att politiker såsom Andrej Babiš, Tjeckiens premiärminister, och Nicos Anastasiades, Cyperns president, som båda är medlemmar av Europeiska rådet, utöver Wopke Hoekstra, Nederländernas finansminister, och även Ilham Aliyev, Azerbajdzjans president, den f.d. brittiska premiärministern Tony Blair, Milo Đukanović, Montenegros president och den f.d. maltesiska ministern och ledamoten av kommissionen John Dalli, har omnämnts i Pandoradokumenten med rapporterade kopplingar till offshoreaffärer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa höga standarder för integritet, ärlighet och ansvar bland offentliga tjänstemän i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de har infört åtgärder och system för att kräva att offentliga tjänstemän redogör för sin externa verksamhet, anställning, investeringar, tillgångar och betydande gåvor eller förmåner som kan ge upphov till en intressekonflikt med avseende på deras uppgifter som offentliga tjänstemän, i enlighet med rekommendationerna i Förenta nationernas konvention mot korruption. Parlamentet upprepar att Europaparlamentets ledamöter redan offentliggör information om ekonomiska intressen. Parlamentet uppmanar särskilt politiker att frivilligt redovisa alla innehav i skalbolag, eftersom det saknas obligatoriska skyldigheter att göra detta. Parlamentet upprepar att dessa redogörelser är av förebyggande karaktär och syftar till att främja transparens och integritet i den offentliga sfären, och bör inte tolkas som en stigmatisering av politiker som personer som är inblandade i brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och världens ledare som samlats i G20:s mellanstatliga forum, det inkluderande ramverket och FN att vidta effektiva åtgärder för att stävja skatteparadisen och deras verksamhetsmodell, genom att effektivt förbjuda skalbolag (företag utan ekonomisk substans, vars enda syfte är att undvika skatter eller annan lagstiftning) genom att införa särskilda obligatoriska kriterier för transparens och affärsverksamhet, för att förhindra att dessa bolag utnyttjas och förbjuda andra former av finansiell sekretess, samt att enas om och snabbt införa en effektiv minimibolagsskattesats, tillsammans med en ytterligare utökning och förbättring av det globala automatiska och obligatoriska utbytet av upplysningar avseende alla typer av privata innehav. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet gläder sig över att 136 jurisdiktioner som deltar i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) anslöt sig till uttalandet om en lösning med två pelare för att åtgärda de skatteutmaningar som härrör från digitaliseringen av ekonomin, och därmed samtyckte till en grundläggande reform av de internationella skattereglerna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att när överenskommelsen väl har genomförts kommer den att säkerställa en mer rättvis fördelning av vinster och beskattningsrätter mellan länderna när det gäller de största och mest lönsamma multinationella företagen, och den kommer att införa en global effektiv minimiskattesats på 15 % för bolag med en årlig omsättning som överstiger 750 miljoner EUR. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar vikten av multilaterala åtgärder och internationell samordning i kampen mot skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar G20-ledarna att vid sitt sammanträde i Rom den 30–31 oktober 2021 ge OECD i uppdrag att lansera ett nytt globalt initiativ för att se över det automatiska utbytet av upplysningar och stärka den globala styrningen av efterlevnaden av standarder för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om de universella principerna om rättvisa, transparens och samarbete när det gäller beskattning. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna om att förenkla sina skattesystem för att säkerställa en mer rättvis beskattning, skattesäkerhet och investeringar i realekonomin, och för att minska trycket på skattemyndigheterna att avsätta omfattande resurser i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt. |
| --- | --- |

20.

Situationen när det gäller verkställande av lagstiftningen om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i EU, företagens transparens och utbyte av information

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att EU redan har bland de högsta lagstiftningsstandarderna i världen när det gäller företagens transparens. Parlamentet betonar dock att dessa standarder fortfarande är otillräckliga med tanke på den ökande rörligheten för kapital, personer och tillgångar, den snabba digitaliseringen av finanssektorn och de allt mer sofistikerade metoderna för att skydda ägandet av tillgångar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det femte penningtvättsdirektivet i synnerhet kräver att medlemsstaterna upprättar register över verkliga huvudmän för alla juridiska personer som är etablerade i EU, inklusive truster, och ger allmänheten tillgång till information om verkligt huvudmannaskap ifråga om de flesta företagsstrukturer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar EU:s fortlöpande översyn av befintliga regler i kampen mot penningtvätt, gränsöverskridande skattebedrägeri, skatteflykt och skatteundandragande, som har positiva effekter på den inre marknadens funktion och på skyddet av medlemsstaternas skattebaser och skatteintäkter, vilket är förutsättningar för att skapa arbetstillfällen, tillväxt och särskilt för återhämtningen av EU:s ekonomi efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna enligt EU-lagstiftningen måste kräva att den information som finns i registren är adekvat, korrekt och aktuell, och att de dessutom måste införa kontrollmekanismer i detta syfte, inbegripet en skyldighet för de behöriga myndigheterna att rapportera avvikelser. Parlamentet betonar behovet av att se till att medlemsstaternas myndigheter förfogar över tillräckliga resurser för att kontrollera uppgifter om verkligt huvudmannaskap i registren, och att effektiva, proportionerliga och avskräckande åtgärder eller sanktioner tillämpas i fall då juridiska personer, truster och andra typer av juridiska arrangemang inte tillhandahåller adekvat och aktuell information om verkligt huvudmannaskap. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att åtgärda bristen på tillräckliga och korrekta uppgifter i nationella register som kan användas för att identifiera de verkliga huvudmännen, särskilt i situationer där ett nätverk av skalbolag används. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att Pandoradokumenten uppmärksammar behovet och den stora nyttan av sammanlänkade och offentligt tillgängliga register över verkligt huvudmannaskap för truster och företagsliknande arrangemang, för att möjliggöra en noggrannare granskning och bättre dubbelkontroll av uppgifter från journalister och det civila samhället. Parlamentet understryker vikten av att sådana register innehåller harmoniserade och maskinläsbara uppgifter och tillhandahåller sökfunktioner. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över att nio länder, enligt rapportering från det civila samhällets företrädare (14), ett år efter tidsfristen för genomförandet av det femte penningtvättsdirektivet, inte hade upprättat offentliga register, medan andra hade infört geografiska tillträdesbegränsningar i strid med EU:s regler. Parlamentet beklagar dessutom att de flesta EU-länder verkar ha infört hinder såsom betalväggar och registrering som, trots att de förefaller vara förenliga med EU-lagstiftningen, gör det svårt att söka i registren. Parlamentet stöder kommissionens insatser för att fullt ut införliva och verkställa det femte penningtvättsdirektivet genom att inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar förseningarna med att inrätta systemet för sammanlänkning av register med uppgifter om verkligt huvudmannaskap (Beneficial Ownership Registers Interconnection System, BORIS) på grund av tekniska svårigheter. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att detta är ett rättsligt krav enligt det femte penningtvättsdirektivet, och att det är absolut nödvändigt att information om verkligt huvudmannaskap finns tillgänglig för finansunderrättelseenheter, brottsbekämpande myndigheter, ansvariga enheter och allmänheten. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater undergräver effektiviteten i BORIS-systemet redan innan det tagits i drift genom att försena inrättandet av smidigt fungerande nationella register över verkligt huvudmannaskap, och uppmanar alla aktörer att snarast ta itu med denna försening |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att OpenLux-avslöjandena redan visat transparensåtgärdernas begränsningar och den nuvarande genomförandenivån i medlemsstaterna när det gäller offentliga register över verkligt huvudmannaskap. Parlamentet konstaterar dessutom att Pandoradokumenten identifierade exempel på hur enskilda personer kringgår transparenskraven avseende verkligt huvudmannaskap i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att den verkliga huvudmannen i registret bör vara den person som ytterst äger eller kontrollerar en rättslig enhet genom direkt eller indirekt ägande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar hur komplicerat det är att i nationell lagstiftning införliva EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, vilken hittills har baserats på en minimiharmonisering. Parlamentet beklagar bristen på politisk vilja i vissa medlemsstater att korrekt införliva och genomföra lagstiftningen om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet beklagar att många medlemsstater inte kunde hålla tidsfristen för införlivande av det femte penningtvättsdirektivet som inföll den 10 januari 2020 och tidsfristerna för register över verkligt huvudmannaskap för företag och andra juridiska enheter, den 10 januari 2020, och för truster och liknande juridiska konstruktioner, den 10 mars 2020. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende det nya paket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som kommissionen föreslog i juli 2021, inbegripet ett enhetligt regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och i synnerhet de nya reglerna om transparens i fråga om verkligt huvudmannaskap. Parlamentet ser fram emot att arbeta med kommissionens förslag och står fast vid sitt åtagande att ytterligare förbättra normerna för företagens transparens i EU och säkerställa en effektiv ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar särskilt att kommissionen, i syfte att täppa till ett betydande kryphål i systemet, har infört en skyldighet för juridiska personer utanför EU som antingen ingår en affärsförbindelse med en ansvarig enhet i EU eller förvärvar fast egendom i unionen att registrera sina verkliga huvudmän i EU:s register över verkligt huvudmannaskap, i enlighet med parlamentets tidigare krav på sådana åtgärder. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller kommissionens förslag att uppmana medlemsstaterna att ge behöriga myndigheter tillgång till befintliga fastighetsregister för att säkerställa att alla fysiska eller juridiska personer som äger fast egendom identifieras i god tid. Parlamentet välkomnar detta förslag och åtar sig att i de kommande lagstiftningsförfarandena avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism arbeta för att ytterligare främja transparensen i fråga om ägande av fast egendom i EU, vilket fortfarande är en attraktiv handelsvara för personer med stor nettoförmögenhet för att skydda tillgångarnas värde, och för brottslingar för att tvätta vinsterna av sin olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar vidare kommissionens förslag om en EU-omfattande sammankoppling av centraliserade automatiserade mekanismer som innehåller betal- och bankkontoinformation via en enda åtkomstpunkt, i syfte att under olika utredningsfaser underlätta snabbare åtkomst till finansiell information för brottsbekämpande myndigheter och finansunderrättelseenheter och underlätta gränsöverskridande samarbete, i enlighet med dataskyddsreglerna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inrätta en ny europeisk myndighet för bekämpning av penningtvätt som en gemensam tillsynsmyndighet för utvalda ansvariga enheter inom finanssektorn och som en gemensam samordnings- och stödmekanism för finansunderrättelseenheter i EU. Parlamentet betonar att den nya myndigheten bör få ett större budgetanslag och förses med tillräckliga resurser för att utöva tillsynsbefogenheter över finansiella enheter och effektivt övervaka icke-finansiella ansvariga enheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att den nya myndigheten kommer att få i uppdrag att inrätta och förvalta en samordningsmekanism mellan finansunderrättelseenheterna. Parlamentet välkomnar denna utveckling och hoppas att den nya myndigheten kommer att spela en viktig roll för att förbättra informationsutbytet och samarbetet mellan finansunderrättelseenheterna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att införa en mer harmoniserad uppsättning effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner på EU-nivå för underlåtenhet att följa reglerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet ser dessutom fram emot ett snabbt offentliggörande av kommissionens förslag för att hantera missbruk av skalbolag för skatteändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte begränsa sig till de krav på ekonomisk substans som för närvarande ingår i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner (EU:s förteckning) utan att ta fram robusta och progressiva krav på verklig ekonomisk substans. Parlamentet betonar att dessa enheter ofta används för att via obeskattad utdelning, royalty eller räntebetalningar överföra pengar till lågskattejurisdiktioner. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att det trots alla positiva utvecklingstendenser och kommande reformer kvarstår luckor i lagstiftningen samt skillnader och inkonsekvenser i medlemsstaternas genomförandepraxis. Parlamentet betonar vidare att begränsningarna i den europeiska ramen för informationsutbyte delvis beror på bristande resurser hos skattemyndigheter och finansunderrättelseenheter. Parlamentet upprepar behovet av bättre samarbete mellan de administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna i EU. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att bearbeta och utbyta information via finansunderrättelseenheter och hela brottsbekämpningsramverket. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma huruvida finansunderrättelseenheterna har tillräckliga resurser för att effektivt hantera risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att ytterligare hänsyn bör tas till initiativ som skulle kunna genomdriva åtgärder på EU-nivå och nationell nivå inom bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, t.ex. möjligheten att utvidga Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter att lagföra brott som inte är kopplade till EU-budgeten, utvidga befogenheterna för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och förstärka befintliga byråer såsom Europol och Eurojust. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar Europol att i samband med utredningar av skattebrott utöka sitt samarbete med medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar iakttagelserna och rekommendationerna i revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021 enligt vilken ”EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt”. Parlamentet beklagar att revisionsrätten konstaterade att institutionell fragmentering och dålig samordning på EU-nivå präglar insatserna för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism och för att vidta åtgärder där risker identifierats. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen dröjt med att bedöma medlemsstaternas införlivande av direktiv på grund av dålig kommunikation från vissa medlemsstaters sida och begränsade resurser vid kommissionen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska bankmyndighetens (EBA) personal gjorde noggranna utredningar av potentiella överträdelser av EU-lagstiftningen, men beklagar de alltför stora förseningarna i denna process. Parlamentet beklagar att EBA inte har inlett fler utredningar på eget initiativ. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har någon intern vägledning för när en EBA-utredning ska begäras. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet är mycket oroat över att revisionsrätten funnit bevis på försök att påverka tillsynsstyrelsen som deltog i överläggningarna inom ramen för en utredning av en överträdelse av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar EBA att förhindra ytterligare försök att påverka utredningspanelens medlemmar under deras överläggningar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EBA och Europeiska centralbanken att ta itu med de frågor som tagits upp och revisionsrättens rekommendationer inom den tidsram som fastställts av revisionsrätten. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att se till att alla befintliga system för medborgarskap genom investering eller bosättning är transparenta och baseras på tydliga regler. Parlamentet är bekymrat över att alla dessa system kan ha ökat hotet om penningtvätt och skatteundandragande, samtidigt som det undergräver det ömsesidiga förtroendet och integriteten i Schengenområdet och euroområdet och innebär andra politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga risker för unionen och dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att reglera systemen för medborgarskap genom investering eller bosättning så snart som möjligt efter det att parlamentet har utfärdat sina rekommendationer. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta uppgifterna i Pandoradokumenten i samband med upprättandet av EU:s förteckning över högrisktredjeländer, särskilt jurisdiktioner som fungerar som centrum för bolagsetablering och underlättar ekonomisk brottslighet. Parlamentet upprepar att tredjeländer som inte samarbetar med medlemsstaterna i uppmärksammade europeiska utredningar av penningtvätt och finansiering av terrorism bör kunna tas upp på förteckningen. Parlamentet betonar vikten av en oberoende bedömning av tredjeländer i EU, som bör vara fri från geopolitisk inblandning, och den betydelse som bör ges transparens om verkligt huvudmannaskap som ett kriterium för att bedöma tredjeländer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet noterar med oro att de ansvariga enheterna enligt avslöjandena kanske inte alltid uppfyller kravet på skärpta due diligence-granskningar när det gäller personer i politiskt utsatt ställning, deras familjemedlemmar och närstående personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning identifieringen av personer i politiskt utsatt ställning och tillämpningen av skärpta due diligence-granskningar faktiskt utförs, och de hinder som ansvariga enheter ställs inför i detta avseende. Parlamentet betonar vikten av att samla in uppgifter om de ansvariga enheternas efterlevnadsnivåer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar Europarådets pågående studie om bedömningen av det konkreta genomförandet och den faktiska tillämpningen av det fjärde penningtvättsdirektivet i EU:s medlemsstater, som beställts av kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra Europarådets utvärderingsrapporter om medlemsstaterna och att se till att det civila samhällets organisationer deltar i bedömningsprocessen. |
| --- | --- |

52.

Nödvändiga åtgärder på global nivå

| 53. | Europaparlamentet ställer sig kritiskt till att vissa amerikanska stater, såsom South Dakota, Alaska, Wyoming, Delaware och Nevada, har blivit nav för finans- och företagshemligheter, såsom de avslöjas i Pandoradokumenten, utöver de välkända skatteparadisen som redan avslöjats tidigare. Parlamentet uppmanar Förenta staternas federala regering och delstatsregeringar att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa större transparens i företagen och ansluta sig till den gemensamma rapporteringsstandarden (CRS), och därmed fullt ut utbyta upplysningar med andra länder. Parlamentet påminner om att det i EU-förteckningen görs en bedömning av huruvida en jurisdiktion åtminstone har betyget ”Largely Compliant” från det globala forumet med avseende på den gemensamma rapporteringsstandarden. Parlamentet uppmanar rådet att ompröva Förenta staterna inom ramen för EU-förteckningen och särskilt när det gäller kriterierna för skattetransparens. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att Förenta staterna inte deltar i den gemensamma rapporteringsstandarden, som är en informationsstandard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton på global nivå mellan skattemyndigheter som OECD utvecklade 2014. Parlamentet konstaterar därför att Förenta staterna ligger långt efter resten av världen när det gäller gemensamma standarder för utbyte av upplysningar. Parlamentet erkänner att Förenta staterna spelade en ledande roll för att främja transparens i samband med antagandet av utlandsskattelagen Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA). Parlamentet beklagar dock lagens begränsningar när det gäller ömsesidighet och dess biverkningar för så kallade ”ofrivilliga amerikaner”, och beklagar att man hittills inte har hittat någon varaktig lösning på europeisk nivå. Parlamentet påminner om att den gemensamma rapporteringsstandarden, som jämförelse, kräver ett fullständigt ömsesidigt utbyte av upplysningar om finansiella konton mellan de jurisdiktioner som deltar i CRS-avtalet. Parlamentet konstaterar därför att Förenta staterna håller på att omvandlas till en betydande katalysator för finansiell sekretess för icke-amerikanska medborgare genom två kryphål, nämligen att endast upplysningar om amerikanska tillgångar utbyts och att inga upplysningar om verkligt huvudmannaskap utbyts. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen antagna lagen om företagens transparens (Corporate Transparency Act) i Förenta staterna, som kräver att vissa bolag och bolag med begränsat ansvar ska lämna ut information om verkliga huvudmän till brottsbekämpande myndigheter och andra personer med rättsligt ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet konstaterar dock att den nya lagstiftningen inte säkerställer full insyn i företagen i likhet med den nuvarande standarden i EU, och att den i synnerhet inte omfattar truster och liknande arrangemang som tas upp i Pandoradokumenten. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar dessutom de amerikanska lagstiftarnas lagförslag om inrättande av nya myndigheter för penningtvätt i företagen och säkerhetsrisker som orsakas av företag (Establishing New Authorities for Business Laundering and Enabling Risks to Security (Enablers) Act), i kölvattnet av Pandoradokumenten, vilken skulle kräva att det amerikanska finansministeriet skapar nya due diligence-regler för amerikanska mellanhänder som underlättar flödet av utländska tillgångar till Förenta staterna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att Förenta staterna ska stå värd för toppmötet för demokratier den 9–10 december 2021, där en av pelarna har avsatts för korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar Förenta staternas regering att ta tillfället i akt att tillkännage ytterligare reformer för att säkerställa att Förenta staterna inte längre används för att tvätta olagliga medel och möjliggöra skatteflykt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda nya förhandlingar med Förenta staterna inom ramen för OECD för att uppnå fullständig ömsesidighet inom en gemensamt överenskommen och förstärkt CRS-ram. Parlamentet betonar att detta skulle leda till betydande framsteg och lägre efterlevnadskostnader för finansinstituten och avsevärt minska betungande byråkrati. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar dessutom att alla medlemsstater har anslutit sig till den gemensamma rapporteringsstandarden. Parlamentet noterar att genom det andra direktivet om administrativt samarbete (DAC2) har den gemensamma rapporteringsstandarden för utbyte av upplysningar inom EU genomförts sedan 2016. Parlamentet upprepar i detta sammanhang rekommendationerna från sin resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna. Parlamentet beklagar djupt att alla medlemsstater – med undantag för Finland och Sverige – har vägrat att ge parlamentet tillgång till relevanta uppgifter för att kunna bedöma genomförandet av DAC-bestämmelserna. Parlamentet beklagar att kommissionen nekade parlamentet tillgång till relevanta uppgifter som den förfogar över. Parlamentet konstaterar att denna vägran inte är förenlig med kraven på större transparens och samarbete i skattefrågor. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att FATF:s (arbetsgruppen för finansiella åtgärder) sakkunnigbedömning är ett omfattande instrument för att bedöma i vilken utsträckning FATF:s rekommendationer har genomförts och ett lands övergripande resultat på området för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar FATF att göra offentligt tillgängliga register över verkligt huvudmannaskap till ett krav för efterlevnad av standarden i den pågående översynen av rekommendation 24 om transparens och juridiska personers verkliga huvudmannaskap, samt att förbättra definitionen av verkligt huvudmannaskap för att undanröja eventuella kryphål, förbjuda anonyma aktieinnehav, skärpa kraven på nominella aktieägare, och slutligen tvinga jurisdiktioner som uppfyller kraven att kräva att utländska företag med kopplingar till landet följer samma regler om offentliggörande av verkligt huvudmannaskap som gäller för inhemska företag. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater i FATF och kommissionen att se till att EU talar med en röst på global nivå när det gäller ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och att verka för ovannämnda reformer för att skapa lika villkor globalt och effektivt förbjuda hemlighet runt företagens ägande, samtidigt som man främjar en mer ansvarsfull och transparent ram för internationell styrning på området för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater i FATF att även som en prioritering bedöma länder som hyser centrum för bolagsetableringar och som av internationella organ konstaterats ha ett betydande antal brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, men som ännu inte har granskats av FATF eftersom de inte uppfyllde FATF:s prioriteringskriterier för internationella samarbete (den så kallade ICRG-poolen). |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att mer än 1 500 fasta egendomar i Förenade kungariket med ett uppskattat värde på över 4 miljarder pund köptes av hemliga ägare med hjälp av offshoreföretag. Parlamentet konstaterar att Förenade kungarikets regering har åtagit sig att anta ett lagförslag från 2018 om att införa ett offentligt register över verkliga huvudmän för utländska enheter som äger brittiska fastigheter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att Pandoradokumenten har visat hur Förenade kungariket, genom kronbesittningarna och de utomeuropeiska territorierna, fortsätter att användas som nav för skatteflykt och hemliga offshoreaffärer. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera möjliga sätt och motåtgärder för att säkerställa samarbete och anpassning av standarderna på området för beskattning och bekämpning av penningtvätt, bland annat genom att koppla besluten om likvärdighet på området för finansiella tjänster till antagandet av standarder för skattetransparens och bekämpning av penningtvätt som är likvärdiga med standarderna i EU. |
| --- | --- |

65.

Reglering av mellanhänder

| 66. | Europaparlamentet beklagar att Pandoradokumenten, efter tidigare avslöjanden, har visat att 14 professionella offshoreföretag, däribland advokatbyråer, skatterådgivare och förmögenhetsförvaltare, hjälper förmögna privatpersoner att inrätta företagsstrukturer för att skydda sina tillgångar, samtidigt som man ser till att dessa verksamheter förblir lagliga. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att enligt internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism måste den icke-finansiella sektorn uppfylla due diligence-kraven och rapportera misstänkt verksamhet till myndigheterna. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet beklagar att många jurisdiktioner, även i EU, under många år inte har uppfyllt de grundläggande FATF-kraven att införa skyldigheter avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för den förmedlande icke-finansiella sektorn för att motverka sektorns skapande av slutna strukturer. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att självreglering och tillsyn av dessa yrken inte har varit effektivt för att säkerställa efterlevnad och påföljder vid lagöverträdelser. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag att ge den nya myndigheten för bekämpning av penningtvätt befogenhet att samordna tillsynen över den icke-finansiella sektorn, samordna peer review-granskningar av tillsynsstandarder och tillsynspraxis och begära att icke-finansiella tillsynsmyndigheter utreder eventuella överträdelser av kraven på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar FATF att som en prioriterad fråga genomföra en övergripande översyn av ländernas genomförande av FATF-standarder relaterade till icke-finansiella företag och yrken och att tillämpa en särskild uppföljningsprocess, såsom FATF gjorde med framgång i förbindelse med initiativet för att samla in information om terrorismfinansiering, i syfte att snabbt öka den globala efterlevnaden av FATF:s krav inom den icke-finansiella sektorn. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att dessa aktörer ofta kombinerar tillhandahållande av juridisk rådgivning, skatterådgivning och revisionstjänster när de ger råd till både företagskunder och offentliga myndigheter. Parlamentet är därför oroat över att ekonomiska incitament som underlättar strukturer för skatteflykt främjar en tjänsteleverantörssektor som också kan mobiliseras för att tvätta vinning av brottslig verksamhet. Parlamentet upprepar sina krav från tidigare resolutioner och rekommendationer (15) om denna fråga och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera det regelverk som gäller för dessa aktörer, i syfte att hindra marknadstillträdet för personer som underlättar skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Parlamentet förväntar sig en förbättring av den rättsliga ramen genom kommissionens översyn av direktivet om lagstadgad revision. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att mellanhänder enligt DAC6 är skyldiga att rapportera system till skattemyndigheterna på basis av kännetecken som ger starka indikationer på skatteflykt, särskilt i fråga om strukturella kryphål i skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga DAC6-rapporteringskraven till gränsöverskridande arrangemang för kapitalförvaltning för kunder som är fysiska personer. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt framtida förslag om DAC8 – bland andra tidigare rekommendationer som rör DAC3 och beskrivs i parlamentets resolution om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning – inkludera utbytet av skattebeslut avseende fysiska personer, som ofta utarbetas av mellanhänder, i syfte att säkerställa att arrangemang för personer med stor nettoförmögenhet med skattemyndigheterna i en medlemsstat delas med alla medlemsstater. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar att advokatsekretessen inte kan användas för att täcka olagliga metoder. Parlamentet noterar slutsatserna i ett mål vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (16), nämligen att rätten till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient och advokatsekretessen inte undanröjer skyldigheten att rapportera misstankar inom ramen för det legitima målet att förebygga brottslig verksamhet, och att en sådan rapportering var nödvändig för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att utfärda riktlinjer för tolkning och tillämpning av principen om yrkesmässiga privilegier för yrkespersoner och att fastställa en tydlig skiljelinje mellan traditionell juridisk rådgivning och jurister som agerar som finansiella aktörer, i linje med de europeiska domstolarnas rättspraxis. |
| --- | --- |

76.

Reform av EU:s förteckning och skattepolitik

| 77. | Europaparlamentet betonar återigen de negativa effekterna av aggressiv skatteplanering, eftersom det leder till en urholkning av medlemsstaternas skattebaser och lägger ett oproportionerligt skattetryck på de medborgare och företag – särskilt små och medelstora företag – som respekterar skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att skatteundandragande och skatteflykt, liksom systemen för överföring av vinster, har berövat stater och befolkningar de resurser som är nödvändiga för att främja utveckling och social rättvisa liksom de finansiella resurser som en välfungerande stat behöver. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, för att genomföra de framtida lagstiftningsmässiga reformer av skattepolitiken som krävs för att effektivt ta itu med de frågor som lyfts fram i Pandoradokumenten, bör undersöka alla möjligheter som EUF-fördraget erbjuder, inbegripet artikel 116, för att göra beslutsfattandet mer effektivt. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet beklagar att EU:s förteckning, som också kallas EU:s svarta lista över skatteparadis, har förblivit ett trubbigt vapen trots allt fler skatteskandaler och oroväckande rapporter från journalister och icke-statliga organisationer. Parlamentet beklagar att medlemsstaternas finansministrar ännu inte har tagit på sig sitt individuella och gemensamma ansvar i kampen mot skatteparadis, offshorebolag och truster, utan i stället har urvattnat den nuvarande svarta listan. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet beklagar särskilt att Ekofinrådet, efter avslöjandena i Pandoradokumenten, vid sitt möte den 5 oktober 2021 beslutade att förkorta EU:s förteckning över skatteparadis och stryka de västindiska öarna Anguilla och Dominica från den svarta listan liksom Seychellerna, ett land som nämndes i avslöjandena och som fortfarande endast delvis uppfyller den internationella standarden för transparens och utbyte av upplysningar på begäran, trots en andra utvärderingsomgång som nyligen beviljades av det globala forumet. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att två tredjedelar av skalbolagen i Pandoradokumenten är belägna på Brittiska Jungfruöarna, som aldrig funnits med på EU:s svarta lista (bilaga I till de relevanta slutsatserna från rådet) och ströks från den grå listan (bilaga II) i februari 2020. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet upprepar sina slutsatser och rekommendationer i resolutionen av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis. Parlamentet efterlyser mer transparens när det gäller de kriterier som används för förfarandet för uppförande på förteckningen. Parlamentet anser att denna reform bör genomföras före utgången av 2021 för att skydda EU från ytterligare inkomstförluster under återhämtningsperioden efter covid-19. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet beklagar rådets ovilja att enas om det kommande transparenskriteriet när det gäller verkligt huvudmannaskap. Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt godkänna detta kriterium, i linje med bestämmelserna i DAC5. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att stärka kriterierna och säkerställa ett bättre genomförande av åtagandena avseende EU:s förteckning, särskilt när det gäller kriterierna för rättvis beskattning, där det anges att jurisdiktionen inte bör ”underlätta för offshore-strukturer eller arrangemang som syftar till att locka till sig vinster som inte återspeglar verklig ekonomisk verksamhet i jurisdiktionen”. Parlamentet påminner om sitt krav på att även utvärdera och övervaka skattesystemen inom EU och därigenom reformera, enligt samma kriterier som för EU:s förteckning, EU:s politik avseende skadlig skattepraxis och uppförandekoden för företagsbeskattning, vilken bör bli bindande. Parlamentet efterlyser i synnerhet införandet av en miniminivå av ekonomisk substans som ett kriterium för vad som utgör ett skatteparadis, lämpliga sanktioner, effektiv minimibeskattning i linje med den internationellt överenskomna effektiva minimiskattesatsen inom ramen för den andra pelaren i det inkluderande ramverket och en utvidgning av tillämpningsområdet för uppförandekoden för företagsbeskattning till att omfatta förmånliga inkomstskattesystem för privatpersoner som är utformade för att locka till sig mycket rörliga förmögna personer. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet konstaterar att upptagandet av tredjeländer på EU:s förteckning har få omedelbara och bindande konsekvenser. Parlamentet anser att upptagandet på EU:s svarta lista bör åtföljas av sanktioner som är verkligt avskräckande och att en reviderad förteckning bör kopplas till ett sanktionssystem. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i samband med planeringsterminen kritiserade vissa medlemsstater för brister i skattesystemen som underlättar aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en reformerad uppförandekod för företagsbeskattning, baserad på de förslag som parlamentet nyligen lade fram i sin resolution av den 7 oktober 2021 om reformering av EU:s politik mot skadlig skattepraxis (inbegripet reformen av uppförandekodgruppen). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ett direktiv om ett gemensamt EU-omfattande system för källskatt på utdelningar eller räntebetalningar. Parlamentet betonar att fram till dess att ett gemensamt system har införts kan medlemsstaterna vidta legitima åtgärder för att skydda sin skattebas. |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas regeringar och parlament, rådet, kommissionen och arbetsgruppen för finansiella åtgärder. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 111.

(2)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 51.

(3)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 79.

(4)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 132.

(5)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 8.

(6)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 22.

(7)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 92.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0022.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0392.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0416.

(11)  International Consortium of Investigative Journalists, ”Panama Papers revenue recovery reaches $1,36 billion as investigations continue”, 6 april 2021.

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73). Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

(14)  Transparency International, ”Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union”, 26 May 2021.

(15)  Se exempelvis Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt, punkt 143 (EUT C 369, 11.10.2018, s. 132).

(16)  Se dess dom av den 6 december 2012 i målet Michaud mot Frankrike,

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av artiklarna 1, 2, 4 och 19 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 1, 2, 4 och 19 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen),

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 2 i EU-fördraget ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 2 i EU-fördraget ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter.

| B. | Den 29 mars 2021 lämnade Polens premiärminister in en ansökan till den allmänt omstridda och illegitima ”författningsdomstolen” om att överväga huruvida de bestämmelser i EU-fördraget som rör EU-rättens företräde och ett faktiskt rättsligt skydd är förenliga med den polska författningen (8). |
| --- | --- |

B.

Den 29 mars 2021 lämnade Polens premiärminister in en ansökan till den allmänt omstridda och illegitima ”författningsdomstolen” om att överväga huruvida de bestämmelser i EU-fördraget som rör EU-rättens företräde och ett faktiskt rättsligt skydd är förenliga med den polska författningen (8).

| C. | Genom beslut av den 14 juli 2021 beviljade EU-domstolen interimistiska åtgärder som begärts av kommissionen i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget avseende funktionssättet för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oavhängighet (9). |
| --- | --- |

C.

Genom beslut av den 14 juli 2021 beviljade EU-domstolen interimistiska åtgärder som begärts av kommissionen i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget avseende funktionssättet för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oavhängighet (9).

| D. | Den 14 juli 2021 slog den illegitima polska ”författningsdomstolen” fast att EU-domstolens interimistiska beslut om domstolsstrukturen i Polen var oförenliga med den polska författningen (10). |
| --- | --- |

D.

Den 14 juli 2021 slog den illegitima polska ”författningsdomstolen” fast att EU-domstolens interimistiska beslut om domstolsstrukturen i Polen var oförenliga med den polska författningen (10).

| E. | Den 15 juli 2021 slog EU-domstolen i sin dom i mål C-791/19 (11) fast att bestämmelserna om disciplinåtgärder mot domare i Polen inte är förenliga med EU-rätten. |
| --- | --- |

E.

Den 15 juli 2021 slog EU-domstolen i sin dom i mål C-791/19 (11) fast att bestämmelserna om disciplinåtgärder mot domare i Polen inte är förenliga med EU-rätten.

| F. | Den 6 oktober 2021 slog EU-domstolen fast att omplaceringar utan samtycke av en domare från en domstol till en annan eller mellan två avdelningar vid samma domstol kan undergräva principerna om domares oavsättlighet och rättsväsendets oavhängighet (12). |
| --- | --- |

F.

Den 6 oktober 2021 slog EU-domstolen fast att omplaceringar utan samtycke av en domare från en domstol till en annan eller mellan två avdelningar vid samma domstol kan undergräva principerna om domares oavsättlighet och rättsväsendets oavhängighet (12).

| G. | Den 6 oktober 2021 avslog EU-domstolens vice ordförande Polens begäran om att upphäva beslutet av den 14 juli 2021 från EU-domstolens vice ordförande enligt vilket det krävs att tillämpningen avbryts av nationella bestämmelser om i synnerhet befogenheterna för Högsta domstolens disciplinära kammare (13), |
| --- | --- |

G.

Den 6 oktober 2021 avslog EU-domstolens vice ordförande Polens begäran om att upphäva beslutet av den 14 juli 2021 från EU-domstolens vice ordförande enligt vilket det krävs att tillämpningen avbryts av nationella bestämmelser om i synnerhet befogenheterna för Högsta domstolens disciplinära kammare (13),

| H. | Den 7 oktober 2021 tillkännagav den illegitima polska ”författningsdomstolen” sitt beslut i mål K 3/21, antaget med två avvikande meningar, om den begäran som initierats av den polske premiärministern den 29 mars 2021, och ansåg att EU-fördragets bestämmelser är oförenliga med den polska författningen på flera grunder. |
| --- | --- |

H.

Den 7 oktober 2021 tillkännagav den illegitima polska ”författningsdomstolen” sitt beslut i mål K 3/21, antaget med två avvikande meningar, om den begäran som initierats av den polske premiärministern den 29 mars 2021, och ansåg att EU-fördragets bestämmelser är oförenliga med den polska författningen på flera grunder.

| I. | Den 10 oktober 2021 demonstrerade över 100 000 polska medborgare fredligt i hela Polen för att visa sitt stöd för landets EU-medlemskap. |
| --- | --- |

I.

Den 10 oktober 2021 demonstrerade över 100 000 polska medborgare fredligt i hela Polen för att visa sitt stöd för landets EU-medlemskap.

| J. | Den 22 oktober 2020 användes även den illegitima ”författningsdomstolen” politiskt för att angripa kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Den 22 oktober 2020 användes även den illegitima ”författningsdomstolen” politiskt för att angripa kvinnors rättigheter.

| K. | Den 12 oktober 2021 offentliggjordes beslutet i mål K 3/21 i Polens officiella tidning (14) och fick därmed rättslig verkan i det polska rättssystemet. |
| --- | --- |

K.

Den 12 oktober 2021 offentliggjordes beslutet i mål K 3/21 i Polens officiella tidning (14) och fick därmed rättslig verkan i det polska rättssystemet.

| L. | Föreningen för europeiska förvaltningsdomare har också uttryckt åsikten att domen från den illegitima ”författningsdomstolen” tydligt strider mot den grundläggande principen om EU-rättens företräde (15). |
| --- | --- |

L.

Föreningen för europeiska förvaltningsdomare har också uttryckt åsikten att domen från den illegitima ”författningsdomstolen” tydligt strider mot den grundläggande principen om EU-rättens företräde (15).

| M. | I en Flash Eurobarometer-undersökning från augusti 2021 instämde den stora majoriteten av respondenterna i att EU bör ge medlemsstaterna medel bara på villkor att deras regeringar upprätthåller och tillämpar rättsstatliga och demokratiska principer. Denna siffra var mycket hög också i Polen (72 %) (16). |
| --- | --- |

M.

I en Flash Eurobarometer-undersökning från augusti 2021 instämde den stora majoriteten av respondenterna i att EU bör ge medlemsstaterna medel bara på villkor att deras regeringar upprätthåller och tillämpar rättsstatliga och demokratiska principer. Denna siffra var mycket hög också i Polen (72 %) (16).

| N. | I olika opinionsundersökningar som genomfördes i Polen i september och oktober 2021 svarade endast 5 % av respondenterna att de ville att Polen skulle lämna EU (17). 90 % såg positivt på Polens EU-medlemskap och 95 % uppgav även att de tyckte att stödet från EU (18) hade positiv inverkan på utvecklingen i deras stad eller region, vilket är högre än genomsnittet i EU (19). |
| --- | --- |

N.

I olika opinionsundersökningar som genomfördes i Polen i september och oktober 2021 svarade endast 5 % av respondenterna att de ville att Polen skulle lämna EU (17). 90 % såg positivt på Polens EU-medlemskap och 95 % uppgav även att de tyckte att stödet från EU (18) hade positiv inverkan på utvecklingen i deras stad eller region, vilket är högre än genomsnittet i EU (19).

1.

Europaparlamentet beklagar djupt beslutet av den illegitima ”författningsdomstolen” av den 7 oktober 2021 (20) och ser det som ett angrepp på den europeiska värde- och rättsgemenskapen i stort som undergräver EU-rättens företräde, en av EU:s hörnstensprinciper i enlighet med EU-domstolens väletablerade rättspraxis. Parlamentet uttrycker djup oro över att detta beslut kan komma att bli ett farligt prejudikat. Parlamentet understryker att den illegitima ”författningsdomstolen” inte bara saknar rättslig giltighet och oavhängighet (21) utan även är obehörig att tolka Polens författning.

2.

Europaparlamentet betonar att den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel enligt artikel 47 i stadgan kräver tillgång till en ”oavhängig” domstol. Parlamentet noterar de växande utmaningar som nationella författningsdomstolar och vissa politiker utgör i detta avseende och uppmanar medlemsstaterna att respektera EU-domstolens avgörande roll och att rätta sig efter dess utslag.

3.

Europaparlamentet beklagar att initiativet att ifrågasätta EU-rättens företräde framför nationell lagstiftning kom från den nuvarande polske premiärministern, som ytterligare missbrukade rättsväsendet som ett redskap för att förverkliga sin politiska agenda. Parlamentet beklagar detta initiativ och ser det som ett ensidigt beslut att ifrågasätta EU:s regelverk och Polens anslutning till det. Parlamentet erinrar om att Polens EU-anslutning skedde genom ratificering av anslutningsfördraget med den polska nationens samtycke i en folkomröstning. Parlamentet erinrar vidare om att Polen frivilligt har åtagit sig att följa bestämmelserna i grundfördragen och EU-domstolens rättspraxis. Parlamentet fördömer användningen av rättsväsendet i politiska syften och uppmanar de polska myndigheterna att upphöra med att godtyckligt utnyttja sin verkställande och lagstiftande makt för att undergräva maktdelningen och rättsstatsprincipen.

4.

Europaparlamentet menar att ett rättssystem måste granskas i sin helhet för att det ska gå att fastställa om det tjänar sitt syfte att utöva effektiv och oavhängig domstolskontroll, och avvisar kraftfullt den nuvarande PiS-regeringens upprepade försök att rättfärdiga lagändringarna i Polens rättsväsen, särskilt på grundval av enskilda, isolerade exempel i olika medlemsstater.

5.

Europaparlamentet beklagar att K 3/21-avgörandet får negativa följder för polska och europeiska medborgare och företag, då deras grundläggande rätt till ett oavhängigt rättsväsen som till fullo tillämpar EU:s regelverk och lagstiftning inte längre kan garanteras. Parlamentet är bekymrat över det faktiska skyddet av polska och europeiska medborgares grundläggande rättigheter i detta sammanhang.

6.

Europaparlamentet hyllar de tiotusentals polska medborgare som gick ut på gatorna i fredliga massprotester för att kämpa för sina rättigheter och friheter som europeiska medborgare. Parlamentet delar deras önskan om ett starkt och demokratiskt Polen i hjärtat av det europeiska projektet.

7.

Europaparlamentet understryker att avgörandet av den 22 oktober 2020 (K 1/20) är illegitimt, och konstaterar att dessa allvarliga inskränkningar av kvinnors reproduktiva hälsa och rättigheter är olagliga.

8.

Europaparlamentet befarar att K 3/21-avgörandet kommer att få en starkt kylande effekt på polska domare och avhålla dem från att använda sina befogenheter i tillämpningen av EU-rätten. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd för polska domare som fortfarande tillämpar EU-rättens företräde och hänskjuter mål till EU-domstolen för förhandsavgöranden, även efter K 3/21-avgörandet, trots den risk det innebär för deras karriärer med bland annat disciplinär avstängning från domarutövning, uppsägning eller påtvingad avgång.

9.

Europaparlamentet erinrar om att EU-fördragen inte kan ändras genom beslut av en nationell domstol och att artikel 91 i den polska författningen påminner om att ett ratificerat internationellt avtal utgör en del av den inhemska rättsordningen, att det måste tillämpas direkt och att dess lagar har företräde i händelse av lagkonflikt. Parlamentet är djupt oroat över att den polska ”författningsdomstolen” har omvandlats från en effektiv väktare av författningen till ett redskap för att legalisera myndigheternas olagliga verksamhet, Parlamentet erinrar om att EU-domstolens domar inte urholkar medlemsstaternas rätt att genomföra organisatoriska förändringar i sitt rättsväsen.

10.

Europaparlamentet välkomnar vissa nationella parlaments initiativ att debattera och ta tydlig ställning till den polska PiS-regeringens senaste åtgärder och dess angrepp på EU-rättens företräde.

11.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att inga pengar från EU:s skattebetalare ska ges till regeringar som flagrant, avsiktligt och systematiskt undergräver de värden som står inskrivna i artikel 2 i EU-fördraget.

12.

| — | inleda överträdelseförfaranden avseende lagstiftningen om den illegitima ”författningsdomstolen”, dess lagstridiga sammansättning och dess roll i förhindrandet av efterlevnaden av EU-domstolens domar, uppmana EU-domstolen att införa interimsåtgärder samt inleda överträdelseförfaranden avseende Högsta domstolens kammare för extraordinär kontroll och offentliga angelägenheter, Nationella domstolsrådet och åklagarmyndigheterna i Polen, |
| --- | --- |

—

inleda överträdelseförfaranden avseende lagstiftningen om den illegitima ”författningsdomstolen”, dess lagstridiga sammansättning och dess roll i förhindrandet av efterlevnaden av EU-domstolens domar, uppmana EU-domstolen att införa interimsåtgärder samt inleda överträdelseförfaranden avseende Högsta domstolens kammare för extraordinär kontroll och offentliga angelägenheter, Nationella domstolsrådet och åklagarmyndigheterna i Polen,

| — | för kommissionens vidkommande inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen för rättsstatsprincipen i Polen, samtidigt som det påminns om att artikel 5 i den förordningen skyddar tillgången till finansiering för slut- och stödmottagare och kommissionen instrueras att göra sitt yttersta för att se till att pengarna betalas ut, |
| --- | --- |

—

för kommissionens vidkommande inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen för rättsstatsprincipen i Polen, samtidigt som det påminns om att artikel 5 i den förordningen skyddar tillgången till finansiering för slut- och stödmottagare och kommissionen instrueras att göra sitt yttersta för att se till att pengarna betalas ut,

| — | avstå från att godkänna utkastet till Polens återhämtnings- och resiliensplan fram till dess att Polens regering tillämpar EU-domstolens och internationella domstolars domar fullt ut och korrekt, och se till att bedömningen av planen ger garantier för att relevanta landsspecifika rekommendationer efterlevs, särskilt om värnandet av rättsväsendets oavhängighet, |
| --- | --- |

—

avstå från att godkänna utkastet till Polens återhämtnings- och resiliensplan fram till dess att Polens regering tillämpar EU-domstolens och internationella domstolars domar fullt ut och korrekt, och se till att bedömningen av planen ger garantier för att relevanta landsspecifika rekommendationer efterlevs, särskilt om värnandet av rättsväsendets oavhängighet,

| — | för rådets vidkommande anta otvetydiga rekommendationer som inte kräver enhällighet för att ta itu med Polens åsidosättande av rättsstatsprincipen, med en tydlig tidsplan, och tillkännage att det finns en tydlig risk för ett allvarligt åsidosättande av rättsstatsprincipen i Polen, i enlighet med förfarandet i artikel 7.1 i EU-fördraget, samt utvidga förfarandets tillämpningsområde till att omfatta grundläggande rättigheter och demokrati, |
| --- | --- |

—

för rådets vidkommande anta otvetydiga rekommendationer som inte kräver enhällighet för att ta itu med Polens åsidosättande av rättsstatsprincipen, med en tydlig tidsplan, och tillkännage att det finns en tydlig risk för ett allvarligt åsidosättande av rättsstatsprincipen i Polen, i enlighet med förfarandet i artikel 7.1 i EU-fördraget, samt utvidga förfarandets tillämpningsområde till att omfatta grundläggande rättigheter och demokrati,

| — | utnyttja sina befogenheter, bland annat genom att avbryta eller ställa in utbetalningar eller göra finansiella korrigeringar där så behövs, i enlighet med den tillämpliga förordningen om gemensamma bestämmelser, med tanke på risken för allvarliga brister i kontrollsystemens sätt att fungera i Polen på grund av rättsväsendets bristande oavhängighet som äventyrar utgifternas laglighet och korrekthet, |
| --- | --- |

—

utnyttja sina befogenheter, bland annat genom att avbryta eller ställa in utbetalningar eller göra finansiella korrigeringar där så behövs, i enlighet med den tillämpliga förordningen om gemensamma bestämmelser, med tanke på risken för allvarliga brister i kontrollsystemens sätt att fungera i Polen på grund av rättsväsendets bristande oavhängighet som äventyrar utgifternas laglighet och korrekthet,

| — | diskutera rättsstatens kris i Polen i närvaro av Europaparlamentets talman och ta tydlig ställning, utfärda ett gemensamt uttalande i skarpast möjliga ordalag i frågan, undertecknat av EU:s stats- och regeringschefer vid deras kommande toppmöte den 21–22 oktober 2021, och göra en brådskande uppföljning vid nästa möte i rådet (allmänna frågor). |
| --- | --- |

—

diskutera rättsstatens kris i Polen i närvaro av Europaparlamentets talman och ta tydlig ställning, utfärda ett gemensamt uttalande i skarpast möjliga ordalag i frågan, undertecknat av EU:s stats- och regeringschefer vid deras kommande toppmöte den 21–22 oktober 2021, och göra en brådskande uppföljning vid nästa möte i rådet (allmänna frågor).

13.

Europaparlamentet understryker att dessa krav inte är avsedda att fungera som straffåtgärder mot Polens folk utan som ett sätt att återställa rättsstatsprincipen i Polen mot bakgrund av dess fortsatta försämring. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla verktyg den förfogar över för att hitta sätt att se till att polska medborgare och Polens invånare inte berövas förmåner i form av EU-medel på grund av den nuvarande regeringens åtgärder och att hitta vägar för att dessa medel ska kunna styras direkt av kommissionen till sina slutmottagare.

14.

Europaparlamentet noterar omröstningen i sitt utskott för rättsliga frågor av den 14 oktober 2021 till stöd för en talan som väckts vid EU-domstolen mot kommissionen på grund av dess underlåtenhet att aktivera EU:s villkorlighetsmekanism för rättsstaten.

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas regeringar och parlament, rådet, kommissionen, Regionkommittén och Europarådet.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

2

(3)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 2.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 317.

5

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Ansökan i mål K 3/21.

8

(9)  Domstolens beslut av den 14 juli 2021 i mål C-204/21 R, kommissionen mot Polen, EU:C:2021:593.

9

(10)  Författningsdomstolens dom av den 14 juli 2021, mål P 7/20.

10

(11)  Domstolens dom av den 15 juli 2021 i mål C-791/19, kommissionen mot Polen, EU:C:2021:596.

11

(12)  Domstolens dom av den 6 oktober 2021 i mål C-487/19, W.Ż., EU:C:2021:798.

12

(13)  Domstolens beslut av den 6 oktober 2021 i mål C-204/21 R-RAP, kommissionen mot Polen, EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Flash Eurobarometer – Tillståndet i Europeiska unionen, IPSOS, augusti 2021.

16

(17)  Ipsos för OKO.press och Gazeta Wyborcza, 23-25 september 2021.

17

(18)  Kantar, 21 september 2021.

18

(19)  Eurobarometerundersökning från oktober 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331.

19

(20)  Avgörande K 3/21.

20

(21)  Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, målet Xero Flor w Polsce sp. z o.o. mot Polen.

21

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Situationen i Tunisien

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om situationen i Tunisien (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tunisien och sin resolution av den 25 februari 2016 om inledandet av förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Tunisien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tunisien och sin resolution av den 25 februari 2016 om inledandet av förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Tunisien (1),

| — | med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om president- och parlamentsvalen som hölls i Tunisien den 15 september och 6 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om president- och parlamentsvalen som hölls i Tunisien den 15 september och 6 oktober 2019,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Tunisien och de olika tematiska möten som hållits inom dess ram under 2019 och 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Tunisien och de olika tematiska möten som hållits inom dess ram under 2019 och 2020,

| — | med beaktande av slutsatserna av den 26 februari 2021 från Internationella valutafondens (IMF) exekutivstyrelse inom ramen för artikel IV-samrådet med Tunisien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna av den 26 februari 2021 från Internationella valutafondens (IMF) exekutivstyrelse inom ramen för artikel IV-samrådet med Tunisien,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén om förbindelserna mellan EU och Tunisien av den 4 juni 2021: För ett förnyat partnerskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén om förbindelserna mellan EU och Tunisien av den 4 juni 2021: För ett förnyat partnerskap,

| — | med beaktande av Tunisiens presidentdekret nr 2021–69 av den 26 juli 2021 om avbrytande av regeringschefens och regeringsmedlemmarnas tjänstgöring, Tunisiens presidentdekret nr 2021–80 av den 29 juli 2021 om upphävande av representantförsamlingens befogenheter, Tunisiens presidentdekret nr 2021–109 av den 24 augusti 2021 om förlängning av undantagsåtgärder i samband med upphävandet av representantförsamlingens befogenheter samt Tunisiens presidentdekret nr 2021–117 av den 22 september 2021 om undantagsåtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tunisiens presidentdekret nr 2021–69 av den 26 juli 2021 om avbrytande av regeringschefens och regeringsmedlemmarnas tjänstgöring, Tunisiens presidentdekret nr 2021–80 av den 29 juli 2021 om upphävande av representantförsamlingens befogenheter, Tunisiens presidentdekret nr 2021–109 av den 24 augusti 2021 om förlängning av undantagsåtgärder i samband med upphävandet av representantförsamlingens befogenheter samt Tunisiens presidentdekret nr 2021–117 av den 22 september 2021 om undantagsåtgärder,

| — | med beaktande av förklaringen av den 27 juli 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på Europeiska unionens vägnar, och hans pressuttalanden i Tunis den 10 september 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 27 juli 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på Europeiska unionens vägnar, och hans pressuttalanden i Tunis den 10 september 2021,

| — | med beaktande av Tunisiens konstitution från 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tunisiens konstitution från 2014,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Tunisien har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Tunisien har anslutit sig till,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, vilken Tunisien ratificerade 1985 och för vilken den hävde sina reservationer 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, vilken Tunisien ratificerade 1985 och för vilken den hävde sina reservationer 2014,

| — | med beaktande av den nationella handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet 2018–2022 som antogs 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nationella handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet 2018–2022 som antogs 2018,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tunisien är en privilegierad partner till EU, fortlöpande hjälp och stöd har prioriterats, och valobservatörsuppdragen 2011, 2014, 2018 och 2019 bekräftar EU:s orubbliga engagemang för demokrati i Tunisien. I år är det 10 år sedan den tunisiska revolutionen inträffade, och detta är ett jubileum av stor betydelse för Tunisiens demokratiska utveckling. |
| --- | --- |

A.

Tunisien är en privilegierad partner till EU, fortlöpande hjälp och stöd har prioriterats, och valobservatörsuppdragen 2011, 2014, 2018 och 2019 bekräftar EU:s orubbliga engagemang för demokrati i Tunisien. I år är det 10 år sedan den tunisiska revolutionen inträffade, och detta är ett jubileum av stor betydelse för Tunisiens demokratiska utveckling.

| B. | Den samhällsekonomiska situationen har präglats av utbredd ekonomisk stagnation med koppling till det inrikespolitiska läget och av en hälsokris, där landet uppvisar världens näst största andel av dödsfall från covid-19. Covid-19-pandemin, avsaknaden av turister samt hög ungdomsarbetslöshet och hög inflation har förvärrat situationen för Tunisiens bräckliga ekonomi. Den inrotade korruptionen, ett ofullständigt system för övergångsrättvisa och allvarliga utmaningar för ekonomi och säkerhet kvarstår som betydande hinder för Tunisiens fullständiga befästande av demokratin. |
| --- | --- |

B.

Den samhällsekonomiska situationen har präglats av utbredd ekonomisk stagnation med koppling till det inrikespolitiska läget och av en hälsokris, där landet uppvisar världens näst största andel av dödsfall från covid-19. Covid-19-pandemin, avsaknaden av turister samt hög ungdomsarbetslöshet och hög inflation har förvärrat situationen för Tunisiens bräckliga ekonomi. Den inrotade korruptionen, ett ofullständigt system för övergångsrättvisa och allvarliga utmaningar för ekonomi och säkerhet kvarstår som betydande hinder för Tunisiens fullständiga befästande av demokratin.

| C. | I detta sammanhang åberopade president Kaïs Saïed den 25 juli 2021 artikel 80 i Tunisiens konstitution, som ger honom befogenhet att vidta undantagsåtgärder för att hantera en överhängande fara för staten, och tillkännagav att premiärminister Hichem Mechichi skulle avskedas, att folkrepresentantförsamlingen skulle stängas för en period av 30 dagar framöver, vilken skulle kunna förlängas, samt att alla ledamöters parlamentariska immunitet skulle hävas. Den 24 augusti 2021 förlängde presidenten den period under vilken parlamentet skulle vara stängt. |
| --- | --- |

C.

I detta sammanhang åberopade president Kaïs Saïed den 25 juli 2021 artikel 80 i Tunisiens konstitution, som ger honom befogenhet att vidta undantagsåtgärder för att hantera en överhängande fara för staten, och tillkännagav att premiärminister Hichem Mechichi skulle avskedas, att folkrepresentantförsamlingen skulle stängas för en period av 30 dagar framöver, vilken skulle kunna förlängas, samt att alla ledamöters parlamentariska immunitet skulle hävas. Den 24 augusti 2021 förlängde presidenten den period under vilken parlamentet skulle vara stängt.

| D. | Regeringarna i Förenade Arabemiraten, Saudiarabien och Egypten lovordade omedelbart president Saïeds initiativ och gav det retoriskt stöd. |
| --- | --- |

D.

Regeringarna i Förenade Arabemiraten, Saudiarabien och Egypten lovordade omedelbart president Saïeds initiativ och gav det retoriskt stöd.

| E. | Frånvaron av en författningsdomstol, med den påföljden att ledamöter av landets parlament inte har någon instans att överklaga till om presidenten, med stöd av konstitutionens artikel om denna fråga, eventuellt fattar ensidiga beslut om att förlänga undantagstillståndet, ingav allvarliga farhågor dels för Tunisiens demokratiska omställning, dels om situationen för de grundläggande rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

E.

Frånvaron av en författningsdomstol, med den påföljden att ledamöter av landets parlament inte har någon instans att överklaga till om presidenten, med stöd av konstitutionens artikel om denna fråga, eventuellt fattar ensidiga beslut om att förlänga undantagstillståndet, ingav allvarliga farhågor dels för Tunisiens demokratiska omställning, dels om situationen för de grundläggande rättigheterna i landet.

| F. | Den 22 september 2021 utfärdade presidenten presidentdekret nr 2021–117, som innehåller bestämmelser som bekräftar att dekretet är en suverän rättsakt som tar företräde framför konstitutionen, vilket undergräver konstitutionen, och koncentrerar statens alla befogenheter till president Kaïs Saïed. Konstitutionens bestämmelser om rättigheter och friheter kommer att respekteras och garanteras endast när de inte strider mot lagar som grundar sig på presidentdekreten och undantagsåtgärderna. Presidentdekret nr 117 tillåter inte att något av presidentens beslut överklagas till domstol, inte heller till Tunisiens högsta förvaltningsdomstol och landets kassationsdomstol. |
| --- | --- |

F.

Den 22 september 2021 utfärdade presidenten presidentdekret nr 2021–117, som innehåller bestämmelser som bekräftar att dekretet är en suverän rättsakt som tar företräde framför konstitutionen, vilket undergräver konstitutionen, och koncentrerar statens alla befogenheter till president Kaïs Saïed. Konstitutionens bestämmelser om rättigheter och friheter kommer att respekteras och garanteras endast när de inte strider mot lagar som grundar sig på presidentdekreten och undantagsåtgärderna. Presidentdekret nr 117 tillåter inte att något av presidentens beslut överklagas till domstol, inte heller till Tunisiens högsta förvaltningsdomstol och landets kassationsdomstol.

| G. | Denna maktkoncentration har getts åt presidenten på obestämd tid. Presidenten tilldelade sig själv fulla lagstiftningsbefogenheter att genom dekret ändra lagarna om politiska partier, val, rättsväsendet, föreningar och sammanslutningar, pressfrihet och informationsfrihet, justitieministeriets organisation, mänskliga rättigheter och friheter, personrättslagen, samt lagarna för tullverket och statsbudgeten. |
| --- | --- |

G.

Denna maktkoncentration har getts åt presidenten på obestämd tid. Presidenten tilldelade sig själv fulla lagstiftningsbefogenheter att genom dekret ändra lagarna om politiska partier, val, rättsväsendet, föreningar och sammanslutningar, pressfrihet och informationsfrihet, justitieministeriets organisation, mänskliga rättigheter och friheter, personrättslagen, samt lagarna för tullverket och statsbudgeten.

| H. | Civilsamhället i Tunisien har visserligen offentligt gett uttryck för sina allvarliga farhågor om de nya restriktionerna men det oaktat fick president Kaïs Saïeds åtgärder i juli ett omfattande stöd bland allmänheten, vilket visar allmänhetens missnöje med den vanskliga situationen för samhälle och ekonomi och med hur dåligt regeringen fungerar. I en gemensam förklaring varnar 18 lokala och internationella icke-statliga organisationer för situationen för demokrati i Tunisien. G7-gruppen har uppmanat Tunisien att återgå till en konstitutionell ordning och begärt att den parlamentariska verksamheten ska återupptas. |
| --- | --- |

H.

Civilsamhället i Tunisien har visserligen offentligt gett uttryck för sina allvarliga farhågor om de nya restriktionerna men det oaktat fick president Kaïs Saïeds åtgärder i juli ett omfattande stöd bland allmänheten, vilket visar allmänhetens missnöje med den vanskliga situationen för samhälle och ekonomi och med hur dåligt regeringen fungerar. I en gemensam förklaring varnar 18 lokala och internationella icke-statliga organisationer för situationen för demokrati i Tunisien. G7-gruppen har uppmanat Tunisien att återgå till en konstitutionell ordning och begärt att den parlamentariska verksamheten ska återupptas.

| I. | Den tunisiska polisen stängde den 26 juli 2021 al Jazeeras kontor i Tunis utan att ge någon förklaring. |
| --- | --- |

I.

Den tunisiska polisen stängde den 26 juli 2021 al Jazeeras kontor i Tunis utan att ge någon förklaring.

| J. | Tunisien har ett välutvecklat och rotfäst civilsamhälle som spelat en grundläggande roll för att utforma och stärka Tunisiens övergång till demokrati sedan 2011, med talrika aktivister som yrkat på brådskande reformer, bland annat åtgärder mot korruptionen, och den nationella dialogen är ett av landets särdrag. Pressfrihet och utgivningsfrihet bildar viktiga inslag i ett öppet, fritt och demokratiskt samhälle. Sedan den 26 juli 2021 har civilsamhället varken inkluderats i den nationella dialogen eller rådfrågats angående de åtgärder som president Kaïs Saïed har vidtagit. |
| --- | --- |

J.

Tunisien har ett välutvecklat och rotfäst civilsamhälle som spelat en grundläggande roll för att utforma och stärka Tunisiens övergång till demokrati sedan 2011, med talrika aktivister som yrkat på brådskande reformer, bland annat åtgärder mot korruptionen, och den nationella dialogen är ett av landets särdrag. Pressfrihet och utgivningsfrihet bildar viktiga inslag i ett öppet, fritt och demokratiskt samhälle. Sedan den 26 juli 2021 har civilsamhället varken inkluderats i den nationella dialogen eller rådfrågats angående de åtgärder som president Kaïs Saïed har vidtagit.

| K. | Den 10 september 2021 lade den tunisiska allmänna arbetstagarunionen (UGTT) fram sin färdplan för inrättandet av en nationell rådgivande kommitté för att säkerställa en rättslig ram för inkluderande sociala och politiska reformer i landet, särskilt reformen av det politiska systemet och vallagen samt ändringen av konstitutionen. |
| --- | --- |

K.

Den 10 september 2021 lade den tunisiska allmänna arbetstagarunionen (UGTT) fram sin färdplan för inrättandet av en nationell rådgivande kommitté för att säkerställa en rättslig ram för inkluderande sociala och politiska reformer i landet, särskilt reformen av det politiska systemet och vallagen samt ändringen av konstitutionen.

| L. | Tunisiens ekonomi är starkt beroende av utländska investeringar, turism och export av produkter till EU. Enligt Världsbanken måste Tunisien genomföra rejäla strukturreformer för att komma till rätta med sitt underskott i bytesbalansen och sitt budgetunderskott. EU är Tunisiens största handelspartner: 2020 skedde 57,9 % av landets handel med EU, 70,9 % av Tunisiens export gick till EU och 48,3 % av dess import kom från EU. Ekonomin kan blomstra endast om demokratin återställs och säkerhet och stabilitet garanteras. |
| --- | --- |

L.

Tunisiens ekonomi är starkt beroende av utländska investeringar, turism och export av produkter till EU. Enligt Världsbanken måste Tunisien genomföra rejäla strukturreformer för att komma till rätta med sitt underskott i bytesbalansen och sitt budgetunderskott. EU är Tunisiens största handelspartner: 2020 skedde 57,9 % av landets handel med EU, 70,9 % av Tunisiens export gick till EU och 48,3 % av dess import kom från EU. Ekonomin kan blomstra endast om demokratin återställs och säkerhet och stabilitet garanteras.

| M. | Covid-19-pandemin har ytterligare förvärrat den redan kritiska situationen i Tunisien. Man har saknat den syrgas och de vaccin som behövs för en effektiv hantering av hälsokrisen. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-pandemin har ytterligare förvärrat den redan kritiska situationen i Tunisien. Man har saknat den syrgas och de vaccin som behövs för en effektiv hantering av hälsokrisen.

| N. | Allt fler tunisier har lämnat sitt land och ibland riskerat sina liv genom att ta sig över Medelhavet. Tunisien har en av de högsta nivåerna av kompetensflykt bland arabländerna. |
| --- | --- |

N.

Allt fler tunisier har lämnat sitt land och ibland riskerat sina liv genom att ta sig över Medelhavet. Tunisien har en av de högsta nivåerna av kompetensflykt bland arabländerna.

| O. | EU har sedan 2011 gjort avsevärda och fortlöpande insatser för stöd till Tunisien och gett bidrag på över två miljarder euro som stöd till Tunisiens uttalade fasta föresats att slå in på en väg som leder till demokrati, bland annat 260 miljoner euro under 2020 och 200 miljoner euro fram till juni 2021, som en del av sitt makroekonomiska stöd. I maj 2021 gjordes en delbetalning på 600 miljoner euro inom ramen för programmet för makroekonomiskt stöd till Tunisien med det särskilda målet att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin i landet. Under perioden 2021–2027 kommer EU att ersätta de olika instrumenten med det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och befästande, stöd och främjande av demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna är ett av huvudmålen för EU:s externa bistånd inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

O.

EU har sedan 2011 gjort avsevärda och fortlöpande insatser för stöd till Tunisien och gett bidrag på över två miljarder euro som stöd till Tunisiens uttalade fasta föresats att slå in på en väg som leder till demokrati, bland annat 260 miljoner euro under 2020 och 200 miljoner euro fram till juni 2021, som en del av sitt makroekonomiska stöd. I maj 2021 gjordes en delbetalning på 600 miljoner euro inom ramen för programmet för makroekonomiskt stöd till Tunisien med det särskilda målet att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin i landet. Under perioden 2021–2027 kommer EU att ersätta de olika instrumenten med det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och befästande, stöd och främjande av demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna är ett av huvudmålen för EU:s externa bistånd inom ramen för instrumentet.

| P. | EU:s åtagande att arbeta hårdare för att främja demokrati bekräftades i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet i november 2020. |
| --- | --- |

P.

EU:s åtagande att arbeta hårdare för att främja demokrati bekräftades i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet i november 2020.

| Q. | I Tunisiens konstitution från 2014 ingår ett upprop om trosfrihet och samvetsfrihet. |
| --- | --- |

Q.

I Tunisiens konstitution från 2014 ingår ett upprop om trosfrihet och samvetsfrihet.

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt engagemang för det privilegierade partnerskapet mellan EU och Tunisien och för Tunisiens demokratiska process. Parlamentet är dock djupt bekymrat över att presidentdekret 2021–117 införde en koncentration av befogenheter till presidenten på obestämd tid. Parlamentet upprepar att respekten för rättsstatsprincipen, konstitutionen och den rättsliga ramen måste upprätthållas, och att det behövs ett välfungerande och legitimt parlament, eftersom det är den institution som företräder folket. Parlamentet beklagar därför djupt president Saïeds beslut att från och med den 24 augusti 2021 låta parlamentet vara stängt på obestämd tid.

2.

Parlamentet efterlyser en återgång till de statliga institutionernas normala funktion, inbegripet en återgång till fullvärdig demokrati och ett återupptagande av den parlamentariska verksamheten så snart som möjligt, såsom ett led i den nationella dialogen, och begär att en tydlig färdplan offentliggörs.

3.

Parlamentet understryker med eftertryck att ett parlament är en viktig demokratisk institution som är nödvändig för alla konstitutionella reformer. Parlamentet betonar att avsaknaden av en författningsdomstol i Tunisien möjliggör en långtgående tolkning och tillämpning av artikel 80 i konstitutionen, och hindrar parlamentsledamöter att överklaga för att få ett domstolsutslag om stängningen av parlamentet och om de ytterligare åtgärder som presidenten har vidtagit på grundval av artikel 80. Parlamentet uppmanar Tunisien att inrätta en författningsdomstol med målet att undvika feltolkningar och missbruk av landets konstitution.

4.

Europaparlamentet upprepar uppmaningen från vice ordföranden/den höga representanten om att återställa den institutionella stabiliteten så snart som möjligt, och i synnerhet att respektera de grundläggande rättigheterna och friheterna som finns förankrade i Tunisiens konstitution från 2014, och att avstå från alla former av våld.

5.

Europaparlamentet noterar att Najla Bouden Ramadhan utnämnts till premiärminister den 29 september och att en ny regering tillsatts den 11 oktober 2021. Parlamentet välkomnar att tio kvinnor utnämnts till ministrar.

6.

Europaparlamentet uppmanar presidenten att ompröva sin ståndpunkt och att aktivt stödja allt som görs för att garantera lika rättigheter för kvinnor och män inom alla områden, och särskilt uppmärksamma kvinnofientliga lagar inom arvsrätten, rätten till vårdnad om barn, rättigheter som tillkommer familjens överhuvud, rätten till föräldraledighet samt arbetstagares rättigheter, framför allt för hushållsarbetare och kvinnliga jordbruksarbetare.

7.

Europaparlamentet uppmanar de tunisiska myndigheterna att respektera konstitutionen och säkerställa att alla medborgares grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet påminner om de grundläggande och mänskliga rättigheternas oförytterliga karaktär och deras ovillkorliga företräde, och begär att konstitutionen ska återinföras som primärrätt. Parlamentet uppmanar Tunisien att fullständigt avskaffa dödsstraffet.

8.

Parlamentet uppmanar myndigheterna att undvika den rättsosäkerhet som uppstår i samband med reseförbud, övervakning i statlig regi och husarrester. Parlamentet anser det som högst problematiskt att civilpersoner döms inför militära domstolar och vill att Tunisien på nytt ska få ett oberoende rättsväsen, så att det sker en reform av landets militära domstolar och blir slut på militära rättegångar mot civilpersoner.

9.

Europaparlamentet insisterar på att alla ändringar av konstitutionen och det politiska systemet måste ske inom konstitutionens gränser. Parlamentet noterar den kritik som det tunisiska Förbundet för försvar av de mänskliga rättigheterna och andra organisationer i det civila samhället har riktat mot koncentrationen av makt till presidenten. Parlamentet understryker att det i en demokrati måste råda maktbalans och maktdelning.

10.

Europaparlamentet erkänner vilken viktig roll som kvartetten för nationell dialog spelar för underlättande av en nationell dialog med plats för alla. Av denna anledning fick kvartetten Nobels fredspris 2015. Kvartetten består av UGTT, Tunisiens industri-, handels- och hantverksförbund (Utica), Tunisiens förbund för mänskliga rättigheter (LTDH) och Tunisiens advokatsamfund. Parlamentet uppmanar talmannen att bidra till en nationell ram för alla berörda parter så att dialogen kan återupptas på ett effektivt sätt. Parlamentet påminner om vilken viktig roll som Europaparlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning spelar för främjandet av en dialog mellan civilsamhället och Tunisiens politiska ledare.

11.

Europaparlamentet framhåller att man med hjälp av strukturella reformer och strukturell politik snabbt måste övervinna den kris för samhälle och ekonomi som landet är ställt inför.

12.

Parlamentet bekräftar än en gång EU:s orubbliga åtagande att stödja Tunisien när det gäller att övervinna den finansiella och ekonomiska krisen, samt på dess väg mot ytterligare demokratisk konsolidering. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stärka dialogen med de tunisiska myndigheterna, ekonomiska enheter och Tunisiens civilsamhälle. Parlamentet betonar att de strukturreformer som behövs för att få ett krislån från IMF kräver stabila och fungerande institutioner.

13.

Europaparlamentet understryker att en gemensam syn på rättsstatsprincipen, demokrati och mänskliga rättigheter är den främsta grunden för ett starkt partnerskap mellan EU och Tunisien. Parlamentet uppmanar eftertryckligen presidenten att låta oberoende statliga tillsynsorgan fungera fullt ut och korrekt, inbegripet det provisoriska organet för granskning av lagars förenlighet med konstitutionen och den nationella myndigheten för korruptionsbekämpning.

14.

Europaparlamentet oroar sig över utländsk inblandning som undergräver demokratin i Tunisien.

15.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta med program som direkt stöder tunisiska medborgare och att vid behov öka stödet mot bakgrund av den rådande krisen, bland annat genom stöd till hälso- och sjukvården via Covax-systemet för att hjälpa landet att hantera de allvarliga konsekvenserna av covid-19-pandemin.

16.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att noga följa situationen i Tunisien, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera till Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor för att säkerställa en adekvat parlamentarisk dialog om denna viktiga och oroande situation.

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Tunisiens president, Tunisiens regering och det tunisiska parlamentet.

---

(1)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 117.

1

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, där det fastställs att unionens inre marknad ska verka för en hållbar utveckling i Europa, och av artiklarna 9 och 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det föreskrivs att miljö- och hälsoskyddet ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, där det fastställs att unionens inre marknad ska verka för en hållbar utveckling i Europa, och av artiklarna 9 och 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det föreskrivs att miljö- och hälsoskyddet ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik,

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens meddelande av den 7 juni 2021Riktlinjer för statligt stöd till klimat- och miljöskydd samt energi 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens meddelande av den 7 juni 2021Riktlinjer för statligt stöd till klimat- och miljöskydd samt energi 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2021Ta itu med energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2021Ta itu med energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd (COM(2021)0660),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare (COM(2020)0562),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av Parisavtalet från den tjugoförsta partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris, Frankrike från den 30 november till den 11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från den tjugoförsta partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris, Frankrike från den 30 november till den 11 december 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juli 202155 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juli 202155 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet (COM(2021)0550),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2021/1749 av den 28 september 2021 om energieffektivitet först: från princip till praktik, och de riktlinjer som bifogats detta dokument (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2021/1749 av den 28 september 2021 om energieffektivitet först: från princip till praktik, och de riktlinjer som bifogats detta dokument (1),

| — | med beaktande av kommissionens utvärdering av EU:s regler om statligt stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärdering av EU:s regler om statligt stöd,

| — | med beaktande av det offentliga samrådet om de reviderade riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det offentliga samrådet om de reviderade riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet,

| — | med beaktande av det offentliga samrådet om den målinriktade översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (statligt stöd): reviderade regler för statligt stöd till den gröna och digitala omställningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det offentliga samrådet om den målinriktade översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (statligt stöd): reviderade regler för statligt stöd till den gröna och digitala omställningen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2) (direktivet om förnybar energi), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2) (direktivet om förnybar energi),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (7) (taxonomiförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (7) (taxonomiförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (8) (Århusförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (8) (Århusförordningen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk strategi för integrering av energisystem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk strategi för integrering av energisystem (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (10),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 7 juli 2021Rapport om EU:s konkurrenspolitik 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 7 juli 2021Rapport om EU:s konkurrenspolitik 2020 (COM(2021)0373),

| — | med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Reglerna om statligt stöd för klimat-, energi- och miljöprojekt bör vara anpassade till den hållbara omställningen och stämma överens med unionens mål och ambitioner när det gäller klimat, energi, cirkularitet och nollutsläpp samt biologisk mångfald. |
| --- | --- |

A.

Reglerna om statligt stöd för klimat-, energi- och miljöprojekt bör vara anpassade till den hållbara omställningen och stämma överens med unionens mål och ambitioner när det gäller klimat, energi, cirkularitet och nollutsläpp samt biologisk mångfald.

| B. | De nuvarande riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 kommer att löpa ut den 31 december 2021. |
| --- | --- |

B.

De nuvarande riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 kommer att löpa ut den 31 december 2021.

| C. | Det behövs en omfattande och djuplodande översyn av dessa riktlinjer för att anpassa dem fullt ut till den europeiska gröna given, Parisavtalet och EU:s klimatmål för 2030 respektive 2050. |
| --- | --- |

C.

Det behövs en omfattande och djuplodande översyn av dessa riktlinjer för att anpassa dem fullt ut till den europeiska gröna given, Parisavtalet och EU:s klimatmål för 2030 respektive 2050.

| D. | En stabil och transparent ram för statligt stöd är nödvändig för att upprätthålla konkurrensutsatta marknader och undvika oproportionerliga och omotiverade snedvridningar av marknaden. |
| --- | --- |

D.

En stabil och transparent ram för statligt stöd är nödvändig för att upprätthålla konkurrensutsatta marknader och undvika oproportionerliga och omotiverade snedvridningar av marknaden.

| E. | I riktlinjerna om miljöskydd och energi fastställs de villkor enligt vilka statligt stöd för energi och miljöskydd kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

E.

I riktlinjerna om miljöskydd och energi fastställs de villkor enligt vilka statligt stöd för energi och miljöskydd kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

| F. | EU:s ambitiösa energi- och klimatmål står inför de största utmaningarna någonsin, och detta kommer att kräva enormt stora offentliga och privata investeringar. Att inte vidta åtgärder på detta område skulle kosta mer, eftersom uteblivna eller försenade investeringar för att åstadkomma en ekologisk omställning skulle kunna kosta EU upp till 5,6 % av dess BNP 2050. |
| --- | --- |

F.

EU:s ambitiösa energi- och klimatmål står inför de största utmaningarna någonsin, och detta kommer att kräva enormt stora offentliga och privata investeringar. Att inte vidta åtgärder på detta område skulle kosta mer, eftersom uteblivna eller försenade investeringar för att åstadkomma en ekologisk omställning skulle kunna kosta EU upp till 5,6 % av dess BNP 2050.

| G. | Meddelandet om den europeiska gröna given anger specifikt att reglerna för statligt stöd bör ses över för att spegla målen i den europeiska gröna given, stödja en kostnadseffektiv omställning till klimatneutralitet senast 2050 och underlätta utfasningen av fossila bränslen, särskilt de mest förorenande, så att lika villkor säkerställs på den inre marknaden. |
| --- | --- |

G.

Meddelandet om den europeiska gröna given anger specifikt att reglerna för statligt stöd bör ses över för att spegla målen i den europeiska gröna given, stödja en kostnadseffektiv omställning till klimatneutralitet senast 2050 och underlätta utfasningen av fossila bränslen, särskilt de mest förorenande, så att lika villkor säkerställs på den inre marknaden.

| H. | Förteckningen över energiintensiva sektorer som är berättigade till statligt stöd har avsevärt reducerats i kommissionens utkast till riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. |
| --- | --- |

H.

Förteckningen över energiintensiva sektorer som är berättigade till statligt stöd har avsevärt reducerats i kommissionens utkast till riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet.

| I. | De nuvarande riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet utesluter en differentierad ansats utgående från regionala särdrag och regional distribution, och detta bromsar upp den nödvändiga utbyggnaden av förnybar energi på landsbygden i medlemsstater med heterogena naturförhållanden. |
| --- | --- |

I.

De nuvarande riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet utesluter en differentierad ansats utgående från regionala särdrag och regional distribution, och detta bromsar upp den nödvändiga utbyggnaden av förnybar energi på landsbygden i medlemsstater med heterogena naturförhållanden.

| J. | Den 7 juni 2021 inledde kommissionen ett riktat offentligt samråd och offentliggjorde utkastet till riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. Samrådsperioden löpte ut den 2 augusti 2021. |
| --- | --- |

J.

Den 7 juni 2021 inledde kommissionen ett riktat offentligt samråd och offentliggjorde utkastet till riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. Samrådsperioden löpte ut den 2 augusti 2021.

| K. | Enligt kommissionen är de två viktigaste skälen till översynen av riktlinjerna om miljöskydd och energi att dels utöka riktlinjernas tillämpningsområde till nya områden och all teknik som kan genomföra den europeiska gröna given, dels göra bestämmelser om överensstämmelse mer flexibla. Det är viktigt med anpassning till och överensstämmelse med EU:s relevanta miljö- och energilagstiftning och unionens regelverk. |
| --- | --- |

K.

Enligt kommissionen är de två viktigaste skälen till översynen av riktlinjerna om miljöskydd och energi att dels utöka riktlinjernas tillämpningsområde till nya områden och all teknik som kan genomföra den europeiska gröna given, dels göra bestämmelser om överensstämmelse mer flexibla. Det är viktigt med anpassning till och överensstämmelse med EU:s relevanta miljö- och energilagstiftning och unionens regelverk.

| L. | För att föra in EU på en ansvarsfull väg i riktning mot att bli klimatneutralt senast 2050 har unionen beslutat att minska sina växthusgasutsläpp med minst 55 % fram till 2030, och kommissionen har föreslagit att all relevant klimat- och energilagstiftning ska anpassas till detta mål, bland annat genom att föreslå unionsmål för 2030 för att öka andelen förnybara energikällor med minst 40 % och energieffektiviteten med minst 36 % inom ramen för 55 %-paketet. |
| --- | --- |

L.

För att föra in EU på en ansvarsfull väg i riktning mot att bli klimatneutralt senast 2050 har unionen beslutat att minska sina växthusgasutsläpp med minst 55 % fram till 2030, och kommissionen har föreslagit att all relevant klimat- och energilagstiftning ska anpassas till detta mål, bland annat genom att föreslå unionsmål för 2030 för att öka andelen förnybara energikällor med minst 40 % och energieffektiviteten med minst 36 % inom ramen för 55 %-paketet.

| M. | Kommissionen har uppgivit att enbart dessa klimat- och energimål i sig kommer att kräva ytterligare investeringar på 350 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen har uppgivit att enbart dessa klimat- och energimål i sig kommer att kräva ytterligare investeringar på 350 miljarder euro per år.

| N. | Reglerna för statligt stöd, framför allt de som berör klimat, energi och miljöskydd, bör underlätta utfasningen av fossila bränslen i enlighet med den europeiska klimatlagen, och bör varken förorsaka eller medverka till inlåsningseffekter när det gäller växthusgasutsläpp eller till uppkomst av strandade tillgångar. |
| --- | --- |

N.

Reglerna för statligt stöd, framför allt de som berör klimat, energi och miljöskydd, bör underlätta utfasningen av fossila bränslen i enlighet med den europeiska klimatlagen, och bör varken förorsaka eller medverka till inlåsningseffekter när det gäller växthusgasutsläpp eller till uppkomst av strandade tillgångar.

| O. | Reglerna för statligt stöd bör tjäna genomförandet av principen om energieffektivitet först, en princip som medlemsstaterna måste tillämpa i sin energiplanering, energipolitik och sina energiinvesteringar, i enlighet med förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder. |
| --- | --- |

O.

Reglerna för statligt stöd bör tjäna genomförandet av principen om energieffektivitet först, en princip som medlemsstaterna måste tillämpa i sin energiplanering, energipolitik och sina energiinvesteringar, i enlighet med förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder.

| P. | De moderniserade reglerna för statligt stöd bör bli framtidssäkrade och bör därför regelbundet övervakas och ses över. |
| --- | --- |

P.

De moderniserade reglerna för statligt stöd bör bli framtidssäkrade och bör därför regelbundet övervakas och ses över.

| Q. | Översynen av reglerna för riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet bör bidra till en rättvis omställning och därmed beakta de sociala aspekterna i målen för översynen, inbegripet i riktlinjerna för upphandlingsmekanismer, för att bemöta de oproportionerliga och oavsiktliga sociala konsekvenserna och orättvisorna, med tanke på att 30 miljoner människor eller 6,9 % av EU:s befolkning lever i energifattigdom och att skillnaderna mellan medlemsstaterna är markanta. |
| --- | --- |

Q.

Översynen av reglerna för riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet bör bidra till en rättvis omställning och därmed beakta de sociala aspekterna i målen för översynen, inbegripet i riktlinjerna för upphandlingsmekanismer, för att bemöta de oproportionerliga och oavsiktliga sociala konsekvenserna och orättvisorna, med tanke på att 30 miljoner människor eller 6,9 % av EU:s befolkning lever i energifattigdom och att skillnaderna mellan medlemsstaterna är markanta.

| R. | En stabil ram för statligt stöd är nödvändig för att upprätthålla konkurrensutsatta marknader och kan också fungera som en stödjande ram för EU:s industri under övergången till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

R.

En stabil ram för statligt stöd är nödvändig för att upprätthålla konkurrensutsatta marknader och kan också fungera som en stödjande ram för EU:s industri under övergången till en klimatneutral ekonomi.

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens utkast till meddelande om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet och dess insatser för att stärka riktlinjerna om miljöskydd och energi och sträva efter en högre nivå av miljöskydd, vilket inbegriper utfasningen av fossila bränslen i energisektorn. Parlamentet välkomnar att bekämpningen av klimatförändringar och minskningen av växthusgasutsläpp har hamnat mer i fokus i utkastet till riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet, och understryker att detta bör kombineras med miljö- och hälsoskydd.

2.

Europaparlamentet konstaterar att reglerna för statligt stöd, mot bakgrund av den tekniska förändring som omställningen till en mindre koldioxidintensiv modell innebär, måste medge en viss grad av flexibilitet.

3.

Europaparlamentet påminner om unionens klimatmål att minska utsläppen med minst 55 % fram till 2030 i enlighet med den europeiska klimatlagen, och målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet konstaterar att många klimat- och energilagar för närvarande håller på att revideras för att anpassa dem till dessa mål, och att de föreslagna målen för 2030 nu är ”minst 40 %” för förnybar energi och ”minst 36 %” för energieffektivitet. Parlamentet påpekar att omställningen till en klimatneutral ekonomisk modell kräver betydande investeringar från både den privata och den offentliga sektorn. Parlamentet understryker att kostnaden för att inte vidta några åtgärder är klart högre än kostnaden för att uppfylla EU:s klimat- och energimål.

4.

Europaparlamentet vidhåller att miljömässigt hållbart statligt stöd är avgörande för att uppnå EU:s klimat-, energi- och miljöskyddsmål. Parlamentet anser att kommissionen bör sända en tydlig signal om att allt stöd bör vara förenligt med Parisavtalet och EU:s gröna omställning och sociala mål.

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa de olika stödkategorierna till den europeiska klimatlagen och därigenom stödja en kostnadseffektiv och rättvis omställning till klimatneutralitet och underlätta utfasningen av fossila bränslen. Parlamentet betonar att denna gradvisa utfasning bör åtföljas av möjligheter till stöd för ny, mindre koldioxidintensiv teknik i enlighet med principen om att inte vålla någon betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i taxonomiförordningen, och en konsekvent väg i riktning mot klimatneutralitet senast 2050.

6.

Europaparlamentet noterar att riktlinjerna för statligt stöd har som syfte att underlätta utfasningen av fossila bränslen. Parlamentet betonar dock att allt ytterligare stöd till projekt för fossil gas bör bidra till betydande minskningar av de totala utsläppen och undvika långsiktig inlåsning av fossila bränslen genom att ha en framtidssäker utformning, till exempel gasprojekt som har en bindande tidsram för att bli särskilda vätgastillgångar i enlighet med lagstiftningen om energiinfrastruktur. Parlamentet understryker behovet av proportionerliga planer för investeringar i förnybar energi som kräver en noggrann granskning och så stränga kriterier som möjligt.

7.

Europaparlamentet betonar att statligt stöd på klimat-, miljöskydds- och energiområdet är ett viktigt verktyg på medellång sikt för att hantera stigande energipriser, särskilt genom stöd till energieffektivitetsåtgärder och hållbara förnybara energikällor. Parlamentet anser att politik och åtgärder för energieffektivitet, särskilt för byggnader, är viktiga för utsatta personer. Parlamentet är bekymrat över att stödkategorin ”förbättring av byggnaders energi- och miljöprestanda” i utkastet till riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet inte är tillräckligt ambitiös, eftersom den endast omfattar mindre renoveringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att höja det grundläggande kravet på att minska det primära energibehovet i byggnader till minst 40 %, dvs. den miniminivå som krävs för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 inom byggsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga möjligheten att mjuka upp riktlinjerna för statligt stöd till miljöåtgärder för subventionerade bostäder i hela unionen.

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en sektorskategorisering som är tillräckligt detaljerad för att undvika att företag som annars är stödberättigade utesluts från statligt stöd på grund av en ogynnsam sektorskategorisering.

9.

Mot bakgrund av ambitionen i 55 %-paketet kan fler, snarare än färre, sektorer komma att behöva offentligt stöd genom statlig försorg. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra fler sektorer berättigade till statligt stöd i riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet 2022, i synnerhet stöd i form av nedsättningar av elavgifterna för energiintensiva användare.

10.

Europaparlamentet framhåller behovet av att integrera EU:s lagstiftning och politik avseende klimatet, miljön, nollutsläpp, biologisk mångfald och energi i den nya ramen för statligt stöd och samtidigt se till att den förblir aktuell och i linje med den uppdaterade klimat- och energiram som just nu revideras.

11.

Europaparlamentet framhåller att ett misslyckande med att fastställa robusta regler för statligt stöd i linje med 55 %-paketet och den europeiska gröna given, skulle kunna få negativa konsekvenser för EU-industrins konkurrenskraft och hållbarhet, äventyra skapandet av arbetstillfällen och EU:s ekonomiska återhämtning och i slutändan undergräva effektiviteten i unionens klimatagenda.

12.

Europaparlamentet betonar att ambitionen i 55 %-paketet kommer att kräva att vissa energiintensiva sektorer får ett visst mått av offentligt stöd för att klara omställningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att se över förteckningen över sektorer som är berättigade till kompensation för energipriser.

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en sektorkategorisering som är tillräckligt detaljerad för att undvika att företag som annars är stödberättigade utesluts från statligt stöd på grund av en ogynnsam sektorkategorisering.

14.

Europaparlamentet välkomnar de allmänna målen om att utöka tillämpningsområdet för riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi till nya områden såsom ren mobilitet, och öka flexibiliteten och anpassa nuvarande regler. Parlamentet noterar dock att det behövs en högre ambitionsnivå när det gäller statligt stöd till projekt inom klimatåtgärder, miljöskydd, förnybar energi och energieffektivitet, och att det behövs tydliga definitioner och bedömningsmetoder för nya koncept som introduceras av riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet.

15.

Europaparlamentet betonar att riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet på ett adekvat sätt bör stödja EU-företagens ekologiska omvandling vid omställningen till en koldioxidneutral ekonomi samtidigt som återhämtningen från covid-19-krisen, skapandet av arbetstillfällen i EU och konkurrenskraften garanteras.

16.

| i) | införandet av tydliga skyddsåtgärder vid utfasningen av fossila bränslen och relaterad verksamhet, med beaktande av de tidigare direkta och indirekta subventioner som erhållits, företagens ansvar för att återställa platser där verksamhet bedrivits efter nedläggning och, överlag, alla ansvarsskyldigheter som uppstått till följd av principen om att förorenaren betalar och som inte får betalas med statligt stöd; uppnåendet av sådana skyddsåtgärder genom fastställande av exempelvis obligatoriska slutdatum; fastställandet av ett slutdatum för när systemet för statligt stöd ska upphöra och/eller en utfasning av stödet, |
| --- | --- |

i)

införandet av tydliga skyddsåtgärder vid utfasningen av fossila bränslen och relaterad verksamhet, med beaktande av de tidigare direkta och indirekta subventioner som erhållits, företagens ansvar för att återställa platser där verksamhet bedrivits efter nedläggning och, överlag, alla ansvarsskyldigheter som uppstått till följd av principen om att förorenaren betalar och som inte får betalas med statligt stöd; uppnåendet av sådana skyddsåtgärder genom fastställande av exempelvis obligatoriska slutdatum; fastställandet av ett slutdatum för när systemet för statligt stöd ska upphöra och/eller en utfasning av stödet,

| ii) | krav på framläggande av en helhetsbetonad konsekvensbedömning och jämförelser med olika alternativ för energieffektivitet och, om dessa alternativ inte fungerar, med hållbarare alternativ där de aktuella energibehoven tillgodoses med förnybar energi, så att det framgår att det statliga stödet ges till den mest kostnadseffektiva, energieffektiva och hållbara lösningen på lång sikt, vilken ska bygga på förnybar energi och vara i linje både med vetenskapens senaste rön och med den europeiska gröna givens mål, särskilt de mål som handlar om energieffektivitet och förnybar energi, |
| --- | --- |

ii)

krav på framläggande av en helhetsbetonad konsekvensbedömning och jämförelser med olika alternativ för energieffektivitet och, om dessa alternativ inte fungerar, med hållbarare alternativ där de aktuella energibehoven tillgodoses med förnybar energi, så att det framgår att det statliga stödet ges till den mest kostnadseffektiva, energieffektiva och hållbara lösningen på lång sikt, vilken ska bygga på förnybar energi och vara i linje både med vetenskapens senaste rön och med den europeiska gröna givens mål, särskilt de mål som handlar om energieffektivitet och förnybar energi,

| iii) | en definition av vad som avses med ”extra kostnader” berättigade till statligt stöd för att underlätta nedläggningen av lönsamma verksamheter, i likhet med den definition som gavs i samband med statligt stöd för att underlätta nedläggningen av verksamheter som saknar konkurrenskraft, |
| --- | --- |

iii)

en definition av vad som avses med ”extra kostnader” berättigade till statligt stöd för att underlätta nedläggningen av lönsamma verksamheter, i likhet med den definition som gavs i samband med statligt stöd för att underlätta nedläggningen av verksamheter som saknar konkurrenskraft,

| iv) | krav på transparens när det gäller nedläggningsplanerna för fossilbränsleverksamhet och det stöd som beviljas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

iv)

krav på transparens när det gäller nedläggningsplanerna för fossilbränsleverksamhet och det stöd som beviljas i detta sammanhang.

17.

Europaparlamentet betonar att det för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 krävs en omedelbar och omfattande utbyggnad av energieffektivitetsåtgärder och hållbar teknik för förnybar energi. Parlamentet betonar att offentliga investeringar i energieffektivitet och förnybar energi på lång sikt inte bara kommer att minska utsläppen utan också pressa ned och stabilisera energipriserna och därmed frigöra en större disponibel inkomst och i slutändan stärka EU:s välstånd och energitrygghet. Parlamentet noterar med oro att man i utkastet till riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet har strukit den stödkategori som är avsedd att stödja förnybar energi och låter den konkurrera med andra koldioxidsnåla lösningar om statligt stöd, och därmed fossilbaserade lösningar. Parlamentet vill därför se att de slutliga riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet ska innehålla ett särskilt kapitel om stöd till förnybar energi och att det bör understryka att teknikspecifika stödsystem bör vara regel och inte undantag och att det bör finnas möjlighet att ha regionalt differentierade stödnivåer för att möjliggöra diversifiering och kostnadseffektiv systemintegrering av förnybar energi på regional nivå. Parlamentet efterlyser, i linje med direktivet om förnybar energi, ett särskilt kapitel med särskilda bestämmelser om stöd till lokalsamhällen av alla storlekar som satsar på förnybar energi och mindre aktörer, till exempel genom att undanta dem från obligatorisk auktionering och/eller i betydande utsträckning höja tröskelvärdena för deras undantag från auktionering eller, om detta inte är möjligt, åtminstone behålla dem på de nivåer som finns i riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet.

18.

Europaparlamentet betonar att uppnåendet av målet om 15 % gränsöverskridande effektiv elsammanlänkning, tillsammans med att nationella flaskhalsar tas bort, kapaciteten för lagring av förnybar energi ökas och överförings- och distributionssystemen görs smartare är ett annat väsentligt sätt att öka den gränsöverskridande sammanlänkningen, vilket krävs för att öka energiförsörjningstryggheten, minska volatiliteten och främja EU:s energioberoende.

19.

Europaparlamentet insisterar på att reglerna för statligt stöd bör vara tillräckligt flexibla för att underlätta nya lösningar som präglas av nollutsläpp, cirkularitet och hållbarhet inom alla sektorer, särskilt inom sektorer som det är svårt att göra fossilbränslefria.

20.

Europaparlamentet vill att energihierarkins principer ska byggas in i riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. Enligt dessa principer ska energisparande och energieffektivitet komma i första hand, och följas av direkt elektrifiering med förnybar el och förbättrad användning av förnybar värme. Sist kommer användning av andra hållbara resurser som är baserade på förnybar energi, men detta ska bli aktuellt endast i tillämpningar där det inte finns några alternativ för förverkligande av omställningen. Parlamentet uppmanar också kommissionen att, med dessa principer i åtanke, se över det stöd som ges i form av minskade elavgifter för energiintensiva användare och därvid säkerställa att stödet kopplas till faktiska investeringar i energieffektivitet och förnybar energi för deras processer.

21.

| i) | använda principen som en prioriterad utgångspunkt för att bedöma om en åtgärd inom energisektorn är nödvändig, särskilt för stödåtgärder för energiproduktion (avsnitt 4.1), stöd för försörjningstrygghet, särskilt inom ramen för kapacitetsersättningsmekanismer (avsnitt 4.8) och stöd till energiinfrastruktur (avsnitt 4.9), |
| --- | --- |

i)

använda principen som en prioriterad utgångspunkt för att bedöma om en åtgärd inom energisektorn är nödvändig, särskilt för stödåtgärder för energiproduktion (avsnitt 4.1), stöd för försörjningstrygghet, särskilt inom ramen för kapacitetsersättningsmekanismer (avsnitt 4.8) och stöd till energiinfrastruktur (avsnitt 4.9),

| ii) | integrera principen i motiveringen till åtgärder med avseende på system för energieffektivitet (t.ex. teknikspecifika anbudsförfaranden i första stödkategorin – avsnitt 4.1) och förbättring av byggnaders energi- och miljöprestanda (avsnitt 4.2) eller för fjärrvärme och fjärrkyla (avsnitt 4.10). |
| --- | --- |

ii)

integrera principen i motiveringen till åtgärder med avseende på system för energieffektivitet (t.ex. teknikspecifika anbudsförfaranden i första stödkategorin – avsnitt 4.1) och förbättring av byggnaders energi- och miljöprestanda (avsnitt 4.2) eller för fjärrvärme och fjärrkyla (avsnitt 4.10).

22.

Europaparlamentet understryker att EU:s regler för statligt stöd bör säkerställa lika villkor för medlemsstaterna, eftersom inte alla medlemsstater kommer att kunna ge samma stöd till företag, vilket skapar en risk för snedvridning av marknaden, fragmentering och större skillnader mellan länderna, vilket i sin tur skulle skapa ytterligare sociala skillnader på den inre marknaden.

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mycket noggrant undersöka om de föreslagna ändringarna kommer att gynna konkurrens och innovation eller om de mer sannolikt kommer att skapa nya konkurrenshinder, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de långsiktiga konsekvenserna för en eventuell insnävning av omställningsvägarna.

24.

Europaparlamentet noterar att investeringar i energieffektiv och förnybar teknik kräver ekonomisk förutsägbarhet för att minimera investeringsriskerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att godkänna stödordningar för en tillräckligt lång period som tar hänsyn till tidsramarna för planering och utveckling av de berörda projekten i enlighet med bestämmelserna i relevant lagstiftning.

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera rättssäkerhet för stödordningar som redan har godkänts inom ramen för det gamla systemet för statligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en översynsmekanism i riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet, för att säkerställa konsekvens och samstämmighet med de slutliga rättsakter och genomförandeakter som ingår i 55 %-paketet.

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undvika alltför höga beviskrav och motiveringar i de nya riktlinjerna för att undvika byråkrati och osäkerhet som skulle hämma de politiska målen i den europeiska gröna given och uppnåendet av minskningsmålen för 2030.

27.

Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att bevara och skapa hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen i samband med en hållbar omställning.

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge möjlighet till exceptionellt statligt stöd om andra delar av riktlinjerna inte skulle omfatta sådant stöd, men där den innovation som stöds kommer att ha en positiv inverkan på samhället eller ekonomin i EU i linje med unionens politiska mål.

29.

Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på transparens i samband med de diskussioner som förts mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller anmälan och godkännande av nationella statliga stödåtgärder samt över de kriterier som använts för bedömning av huruvida nationella statliga stödåtgärder är förenliga med EU:s mål och lagstiftning inom områdena miljö, biologisk mångfald och klimatskydd. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda detta genom att bland annat offentliggöra tidpunkten för de förfarandemässiga stegen i registret över statligt stöd, offentliggöra det beslut som föregått anmälan och skrivelserna till medlemsstater i de fall då deras föreslagna åtgärder inte uppfyller kraven för statligt stöd, förbättra de mallar som används av medlemsstaterna för anmälning av statligt stöd och förbättra kommissionens efterlevnadsbedömningar.

30.

Europaparlamentet påminner om att Århuskonventionens efterlevnadskommitté (kommittén) i sina slutsatser i ärende ACCC/C/2015/128, vilka antogs den 17 mars 2021, kom fram till att EU inte följde artikel 9.3 och 9.4 i Århuskonventionen, eftersom det civila samhället i dagens läge inte kan ifrågasätta de beslut om statligt stöd som kommissionen fattat i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget, och som kan tänkas strida mot EU:s miljölagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att visa prov på fullständigt engagemang för EU:s internationella åtaganden i fråga om miljömässig rättvisa. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla åtagandet i det uttalande som bifogas den reviderade Århusförordningen om att bedöma de alternativ som finns tillgängliga för att åtgärda kommitténs slutsatser före utgången av 2022 och att, om så är lämpligt, lägga fram åtgärder före utgången av 2023.

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  EUT L 350, 4.10.2021, s. 9.

1

(2)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 210.

3

(4)  EUT L 158, 14.6.2019, s. 125.

4

(5)  EUT L 158, 14.6.2019, s. 54.

5

(6)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

6

(7)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

7

(8)  EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

8

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

10

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 21 oktober 2021

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

Politiska förbindelser och samarbete mellan EU och Taiwan

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av Europaparlamentets årliga rapporter om Gusp och deras avsnitt om förbindelserna mellan EU och Taiwan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets årliga rapporter om Gusp och deras avsnitt om förbindelserna mellan EU och Taiwan,

| — | med beaktande av den industripolitiska dialogen mellan EU och Taiwan, som inrättades 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den industripolitiska dialogen mellan EU och Taiwan, som inrättades 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (1),

| — | med beaktande av Taiwans deltagande i Enterprise Europe Network, den europeiska plattformen för klustersamarbete och dialogen om digital ekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Taiwans deltagande i Enterprise Europe Network, den europeiska plattformen för klustersamarbete och dialogen om digital ekonomi,

| — | med beaktande av kommunikén från G7-ländernas utrikesministrar och utvecklingsministrar av den 5 maj 2021, särskilt avsnittet om att stödja Taiwans meningsfulla deltagande i forum som Världshälsoorganisationen och Världshälsoförsamlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från G7-ländernas utrikesministrar och utvecklingsministrar av den 5 maj 2021, särskilt avsnittet om att stödja Taiwans meningsfulla deltagande i forum som Världshälsoorganisationen och Världshälsoförsamlingen,

| — | med beaktande av samarbetsavtalen för att bekämpa handelsbedrägerier och Taiwans genomförande från och med 2017 av internationella standarder för god förvaltning i skattefrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalen för att bekämpa handelsbedrägerier och Taiwans genomförande från och med 2017 av internationella standarder för god förvaltning i skattefrågor,

| — | med beaktande av Taiwans framgångsrika samarbete och deltagande i Europeiska unionens ramprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Taiwans framgångsrika samarbete och deltagande i Europeiska unionens ramprogram,

| — | med beaktande av samrådet om arbetsfrågor mellan EU och Taiwan, som inrättades 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samrådet om arbetsfrågor mellan EU och Taiwan, som inrättades 2018,

| — | med beaktande av EU:s undantag från viseringskravet för innehavare av taiwanesiska pass sedan 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s undantag från viseringskravet för innehavare av taiwanesiska pass sedan 2011,

| — | med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Japans ledare av den 16 april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Japans ledare av den 16 april 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Republiken Koreas ledare av den 21 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Republiken Koreas ledare av den 21 maj 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0265/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0265/2021), och av följande skäl:

| A. | EU och Taiwan är likasinnade partner som delar gemensamma värden som frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

A.

EU och Taiwan är likasinnade partner som delar gemensamma värden som frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| B. | Kinas fortsatta militära stridslystnad och aktiviteter i gråzonen, samt andra slags provokationer såsom spioneri, cyberattacker och talangfiske gentemot Taiwan utgör ett allvarligt hot mot status quo mellan Taiwan och Kina samt mot freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och kan leda till farlig upptrappning. Taiwans försvarsminister Chiu Kuo-cheng uppgav att Kina med tanke på den kontinuerliga och avsevärda uppbyggnaden skulle kunna genomföra en ”fullskalig” invasion av Taiwan senast 2025. Spänningarna mellan Kina och Taiwan är allvarligare än de varit på 40 år, och Kina har sedan den 1 oktober 2021 sänt 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet, in i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon. Denna region är av stor betydelse för EU, både på grund av dess många nära partner där och på grund av att en av dess medlemsstater, Frankrike, har utomeuropeiska territorier där. |
| --- | --- |

B.

Kinas fortsatta militära stridslystnad och aktiviteter i gråzonen, samt andra slags provokationer såsom spioneri, cyberattacker och talangfiske gentemot Taiwan utgör ett allvarligt hot mot status quo mellan Taiwan och Kina samt mot freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och kan leda till farlig upptrappning. Taiwans försvarsminister Chiu Kuo-cheng uppgav att Kina med tanke på den kontinuerliga och avsevärda uppbyggnaden skulle kunna genomföra en ”fullskalig” invasion av Taiwan senast 2025. Spänningarna mellan Kina och Taiwan är allvarligare än de varit på 40 år, och Kina har sedan den 1 oktober 2021 sänt 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet, in i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon. Denna region är av stor betydelse för EU, både på grund av dess många nära partner där och på grund av att en av dess medlemsstater, Frankrike, har utomeuropeiska territorier där.

| C. | År 2016 förband sig EU att använda alla tillgängliga kanaler för att uppmuntra till initiativ med syftet att främja dialog, samarbete och uppbyggnad av tillit mellan båda sidor av Taiwansundet. Dessa förhoppningar har hittills inte infriats. |
| --- | --- |

C.

År 2016 förband sig EU att använda alla tillgängliga kanaler för att uppmuntra till initiativ med syftet att främja dialog, samarbete och uppbyggnad av tillit mellan båda sidor av Taiwansundet. Dessa förhoppningar har hittills inte infriats.

| D. | Den 9 oktober 2021 lovade Kinas president Xi Jinping att eftersträva ”återförening” med Taiwan med påstått fredliga medel, men varnade för att det största hindret mot detta var rörelsen för ”Taiwans självständighet”. Ett sådant fredligt tillvägagångssätt kan allvarligt betvivlas, med tanke på Kinas stridslystna uttalanden och handlingar. Enligt en undersökning som gjordes av Election Study Center vid National Chengchi University i Taipei i juli 2021 stöder endast 1,5 procent av det taiwanesiska folket en återförening så snart som möjligt med det kinesiska fastlandet, medan en överväldigande majoritet stöder ett upprätthållande av status quo, åtminstone på kort sikt. |
| --- | --- |

D.

Den 9 oktober 2021 lovade Kinas president Xi Jinping att eftersträva ”återförening” med Taiwan med påstått fredliga medel, men varnade för att det största hindret mot detta var rörelsen för ”Taiwans självständighet”. Ett sådant fredligt tillvägagångssätt kan allvarligt betvivlas, med tanke på Kinas stridslystna uttalanden och handlingar. Enligt en undersökning som gjordes av Election Study Center vid National Chengchi University i Taipei i juli 2021 stöder endast 1,5 procent av det taiwanesiska folket en återförening så snart som möjligt med det kinesiska fastlandet, medan en överväldigande majoritet stöder ett upprätthållande av status quo, åtminstone på kort sikt.

| E. | Taiwans insatser för att begränsa spridningen av coronaviruset har visat sig vara bland de mest effektiva i världen. Taiwans insatser för att på olika fronter aktivt bidra till det internationella samfundets gemensamma bästa under pandemin, däribland genom åtskilliga internationella studier, är ett konkret exempel på att Taiwan uppför sig som en partner, och ett bevis på att landet bör behandlas som en sådan. Detta visar att Taiwan har kapacitet att bidra på ett lika värdefullt sätt till det internationella samfundet när det gäller hanteringen av de många andra utmaningar som finns i vår tid. Uppgången nyligen av antalet covid-19-infektioner, bristen på vacciner och kinesiska ingripanden i Taiwans ansträngningar för att köpa in dem direkt är allvarligt oroväckande. |
| --- | --- |

E.

Taiwans insatser för att begränsa spridningen av coronaviruset har visat sig vara bland de mest effektiva i världen. Taiwans insatser för att på olika fronter aktivt bidra till det internationella samfundets gemensamma bästa under pandemin, däribland genom åtskilliga internationella studier, är ett konkret exempel på att Taiwan uppför sig som en partner, och ett bevis på att landet bör behandlas som en sådan. Detta visar att Taiwan har kapacitet att bidra på ett lika värdefullt sätt till det internationella samfundet när det gäller hanteringen av de många andra utmaningar som finns i vår tid. Uppgången nyligen av antalet covid-19-infektioner, bristen på vacciner och kinesiska ingripanden i Taiwans ansträngningar för att köpa in dem direkt är allvarligt oroväckande.

| F. | EU är fortfarande den största källan till utländska direktinvesteringar i Taiwan, med ett ackumulerat värde på 48 miljarder euro fram till 2019, vilket motsvarar 31 procent av Taiwans inkommande utländska direktinvesteringar. Det finns en betydande potential för att öka Taiwans utländska direktinvesteringar i EU. Taiwan dominerar marknaderna för tillverkning av halvledare, då dess producenter tillverkar omkring 50 procent av världens produktion av halvledare. |
| --- | --- |

F.

EU är fortfarande den största källan till utländska direktinvesteringar i Taiwan, med ett ackumulerat värde på 48 miljarder euro fram till 2019, vilket motsvarar 31 procent av Taiwans inkommande utländska direktinvesteringar. Det finns en betydande potential för att öka Taiwans utländska direktinvesteringar i EU. Taiwan dominerar marknaderna för tillverkning av halvledare, då dess producenter tillverkar omkring 50 procent av världens produktion av halvledare.

| G. | Taiwans läge, dess mycket viktiga roll i de globala högteknologiska leveranskedjorna och dess demokratiska livsstil gör landet strategiskt viktigt för de europeiska demokratierna. |
| --- | --- |

G.

Taiwans läge, dess mycket viktiga roll i de globala högteknologiska leveranskedjorna och dess demokratiska livsstil gör landet strategiskt viktigt för de europeiska demokratierna.

| H. | Den totala bilaterala handeln mellan EU och Taiwan uppgick till 51 miljarder euro 2019, och Taiwan var EU:s femte största handelspartner i Asien och dess 15:e största handelspartner i världen. |
| --- | --- |

H.

Den totala bilaterala handeln mellan EU och Taiwan uppgick till 51 miljarder euro 2019, och Taiwan var EU:s femte största handelspartner i Asien och dess 15:e största handelspartner i världen.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen






  a) | att samarbeta nära med medlemsstaterna för att intensifiera de politiska förbindelserna mellan EU och Taiwan och fullfölja ett omfattande och fördjupat partnerskap med EU:s politik för ett enat Kina som vägledning; att betrakta Taiwan som en viktig partner och demokratisk allierad i regionen Indiska oceanen/Stilla havet på egna meriter, som en robust demokrati och tekniskt avancerad ekonomi som skulle kunna bidra till att upprätthålla en regelbaserad ordning mitt i en alltmer intensiv rivalitet mellan stormakter, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att samarbeta nära med medlemsstaterna för att intensifiera de politiska förbindelserna mellan EU och Taiwan och fullfölja ett omfattande och fördjupat partnerskap med EU:s politik för ett enat Kina som vägledning; att betrakta Taiwan som en viktig partner och demokratisk allierad i regionen Indiska oceanen/Stilla havet på egna meriter, som en robust demokrati och tekniskt avancerad ekonomi som skulle kunna bidra till att upprätthålla en regelbaserad ordning mitt i en alltmer intensiv rivalitet mellan stormakter,

| b) | att snarast inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande beträffande ett bilateralt investeringsavtal med de taiwanesiska myndigheterna, som förberedelse för förhandlingar om att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden, eftersom ett sådant bilateralt investeringsavtal skulle få europeiska investerare och producenter i Taiwan att lätta på sina krav på ”eget innehåll”; att i den regionala dynamikens sammanhang påminna om betydelsen av de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan, även om frågor som rör multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, liksom betydelsen av viktigt samarbete om kritiska insatsvaror såsom halvledare; att uppmuntra Taiwan att öka investeringarna i EU, och notera att Taiwan är fullvärdig medlem av WTO, |
| --- | --- |

b)

att snarast inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande beträffande ett bilateralt investeringsavtal med de taiwanesiska myndigheterna, som förberedelse för förhandlingar om att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden, eftersom ett sådant bilateralt investeringsavtal skulle få europeiska investerare och producenter i Taiwan att lätta på sina krav på ”eget innehåll”; att i den regionala dynamikens sammanhang påminna om betydelsen av de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan, även om frågor som rör multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, liksom betydelsen av viktigt samarbete om kritiska insatsvaror såsom halvledare; att uppmuntra Taiwan att öka investeringarna i EU, och notera att Taiwan är fullvärdig medlem av WTO,

| c) | att uttrycka djup oro över Kinas fortsatta militära stridslystnad gentemot Taiwan och påtryckningar på landet, särskilt genom Kinas betydande investeringar i militär kapacitet, dess anfallsövningar och frekventa kränkningar av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon; att uppmana Kina att omedelbart upphöra med sina pågående intrång i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon, särskilt med tanke på att omkring 150 intrång med flygplan registrerades mellan den 1 och 4 oktober 2021, inbegripet med jaktflygplan; att vidare kritisera den provocerande kinesiska retoriken att signalera sin till synes motsägelsefulla avsikt att vilja låta Taiwan omfattas av det kinesiska kommunistpartiets totalitära styre, samtidigt som man hävdar att förbindelserna med Taiwan utvecklas på ett fredligt sätt, och insistera på att ingen förändring av förbindelserna över Taiwansundet får göras ensidigt eller mot de taiwanesiska medborgarnas vilja; att med kraft uppmana EU och medlemsstaterna att inta en proaktiv roll i samarbetet med likasinnade internationella partner för att eftersträva fred och stabilitet över Taiwansundet och för att upprätta partnerskap med Taiwans demokratiska regering, |
| --- | --- |

c)

att uttrycka djup oro över Kinas fortsatta militära stridslystnad gentemot Taiwan och påtryckningar på landet, särskilt genom Kinas betydande investeringar i militär kapacitet, dess anfallsövningar och frekventa kränkningar av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon; att uppmana Kina att omedelbart upphöra med sina pågående intrång i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon, särskilt med tanke på att omkring 150 intrång med flygplan registrerades mellan den 1 och 4 oktober 2021, inbegripet med jaktflygplan; att vidare kritisera den provocerande kinesiska retoriken att signalera sin till synes motsägelsefulla avsikt att vilja låta Taiwan omfattas av det kinesiska kommunistpartiets totalitära styre, samtidigt som man hävdar att förbindelserna med Taiwan utvecklas på ett fredligt sätt, och insistera på att ingen förändring av förbindelserna över Taiwansundet får göras ensidigt eller mot de taiwanesiska medborgarnas vilja; att med kraft uppmana EU och medlemsstaterna att inta en proaktiv roll i samarbetet med likasinnade internationella partner för att eftersträva fred och stabilitet över Taiwansundet och för att upprätta partnerskap med Taiwans demokratiska regering,

| d) | att fortsätta uttrycka djup oro över situationen i Öst- och Sydkinesiska haven och kraftigt motsätta sig alla unilaterala försök att ändra status quo och öka spänningarna; att upprepa vikten av att respektera internationell rätt, i synnerhet FN:s havsrättskonvention (Unclos), med dess bestämmelser om skyldigheten att lösa tvister med fredliga metoder och om att upprätthålla den fria sjöfarten och den fria överflygningen, |
| --- | --- |

d)

att fortsätta uttrycka djup oro över situationen i Öst- och Sydkinesiska haven och kraftigt motsätta sig alla unilaterala försök att ändra status quo och öka spänningarna; att upprepa vikten av att respektera internationell rätt, i synnerhet FN:s havsrättskonvention (Unclos), med dess bestämmelser om skyldigheten att lösa tvister med fredliga metoder och om att upprätthålla den fria sjöfarten och den fria överflygningen,

| e) | att uttrycka djup oro över Kinas förmåga att genomföra en fullskalig invasion av Taiwan senast 2025; att med kraft fördöma Kinas aldrig tidigare skådade kränkning av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon sedan den 1 oktober 2021, som har inneburit att man flugit in 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet; att uttrycka ståndpunkten att Kinas senaste militära provokationer väcker tvivel om Kinas långsiktiga avsikter att eftersträva en fredlig lösning, |
| --- | --- |

e)

att uttrycka djup oro över Kinas förmåga att genomföra en fullskalig invasion av Taiwan senast 2025; att med kraft fördöma Kinas aldrig tidigare skådade kränkning av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon sedan den 1 oktober 2021, som har inneburit att man flugit in 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet; att uttrycka ståndpunkten att Kinas senaste militära provokationer väcker tvivel om Kinas långsiktiga avsikter att eftersträva en fredlig lösning,

| f) | att påminna om att det är av intresse för EU och dess medlemsstater att freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet bevaras; att betona att en militär konflikt i Taiwansundet inte bara skulle skapa betydande ekonomiska störningar som påverkar europeiska intressen, utan också allvarligt skulle undergräva den regelbaserade ordningen i regionen samt det demokratiska styret med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincip i centrum, |
| --- | --- |

f)

att påminna om att det är av intresse för EU och dess medlemsstater att freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet bevaras; att betona att en militär konflikt i Taiwansundet inte bara skulle skapa betydande ekonomiska störningar som påverkar europeiska intressen, utan också allvarligt skulle undergräva den regelbaserade ordningen i regionen samt det demokratiska styret med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincip i centrum,

| g) | att hålla i åtanke att EU värderar säkerheten i Taiwansundet högt och att det finns en direkt koppling mellan välstånd i Europa och säkerhet i Asien, och därför konsekvenser för Europa om en konflikt skulle spridas avsevärt längre än på det ekonomiska området; att förklara att Kinas handlingar gentemot Taiwan och i Sydkinesiska havet kommer att få konsekvenser för förbindelserna mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

g)

att hålla i åtanke att EU värderar säkerheten i Taiwansundet högt och att det finns en direkt koppling mellan välstånd i Europa och säkerhet i Asien, och därför konsekvenser för Europa om en konflikt skulle spridas avsevärt längre än på det ekonomiska området; att förklara att Kinas handlingar gentemot Taiwan och i Sydkinesiska havet kommer att få konsekvenser för förbindelserna mellan EU och Kina,

| h) | att uttrycka oro över Kinas Taiwan-relaterade lagstiftning och påpeka att införandet av den nationella säkerhetslagen för Hongkong har inneburit att det påstående i 2005 års lag mot utträde som gör gällande att Taiwan i händelse av en återförening skulle ges en hög grad av autonomi är helt otillförlitligt, |
| --- | --- |

h)

att uttrycka oro över Kinas Taiwan-relaterade lagstiftning och påpeka att införandet av den nationella säkerhetslagen för Hongkong har inneburit att det påstående i 2005 års lag mot utträde som gör gällande att Taiwan i händelse av en återförening skulle ges en hög grad av autonomi är helt otillförlitligt,

| i) | att betona vikten av ytterligare framsteg på alla nivåer av partnerskapet och samarbetet mellan EU och Taiwan, särskilt mot bakgrund av Kinas fortsatta provokationer och militära uppbyggnad; att särskilt framhäva den ledande roll som Europaparlamentet kan spela när det gäller att identifiera områden för ytterligare samarbete samt att tydligt identifiera och fördöma kinesiska provokationer och visa solidaritet med Taiwan, |
| --- | --- |

i)

att betona vikten av ytterligare framsteg på alla nivåer av partnerskapet och samarbetet mellan EU och Taiwan, särskilt mot bakgrund av Kinas fortsatta provokationer och militära uppbyggnad; att särskilt framhäva den ledande roll som Europaparlamentet kan spela när det gäller att identifiera områden för ytterligare samarbete samt att tydligt identifiera och fördöma kinesiska provokationer och visa solidaritet med Taiwan,

| j) | att förespråka att Taiwan på ett meningsfullt sätt ska delta som observatör i möten, mekanismer och verksamhet inom internationella organ, däribland Världshälsoorganisationen (WHO), Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC); att med kraft uppmana medlemsstaterna och EU-institutionerna att stödja internationella initiativ som uppmanar Taiwan att delta i internationella organisationer; att på nytt välkomna Taiwans proaktiva samarbete med det internationella samfundet i fråga om lärdomar om covid-19-pandemin och om att hitta de bästa sätten att reagera på den, och understryka att detta fall har bevisat att Taiwans bidrag till WHO skulle ge mervärde för medborgarnas hälsa och välbefinnande i alla dess medlemsstater, |
| --- | --- |

j)

att förespråka att Taiwan på ett meningsfullt sätt ska delta som observatör i möten, mekanismer och verksamhet inom internationella organ, däribland Världshälsoorganisationen (WHO), Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC); att med kraft uppmana medlemsstaterna och EU-institutionerna att stödja internationella initiativ som uppmanar Taiwan att delta i internationella organisationer; att på nytt välkomna Taiwans proaktiva samarbete med det internationella samfundet i fråga om lärdomar om covid-19-pandemin och om att hitta de bästa sätten att reagera på den, och understryka att detta fall har bevisat att Taiwans bidrag till WHO skulle ge mervärde för medborgarnas hälsa och välbefinnande i alla dess medlemsstater,

| k) | att uppmuntra till en ökning av utbyten och möten samt till ökat samarbete på ekonomisk, vetenskaplig, kulturell, politisk och mänsklig nivå mellan EU och Taiwan, och utbyten med deltagande av företrädare för medlemsstaterna, även på de flesta höga nivåerna, för att fullt ut återspegla det dynamiska, mångfasetterade och nära samarbetet mellan EU och Taiwan som likasinnade partner; att fördöma de hot om repressalier och den press som satts på Miloš Vystrčil, den tjeckiska senatens talman, av Folkrepubliken Kina på grund av hans besök i Taiwan i augusti 2020, och notera att Tjeckien och alla andra suveräna stater har rätt att utveckla ekonomiskt och kulturellt samarbete med Taiwan, |
| --- | --- |

k)

att uppmuntra till en ökning av utbyten och möten samt till ökat samarbete på ekonomisk, vetenskaplig, kulturell, politisk och mänsklig nivå mellan EU och Taiwan, och utbyten med deltagande av företrädare för medlemsstaterna, även på de flesta höga nivåerna, för att fullt ut återspegla det dynamiska, mångfasetterade och nära samarbetet mellan EU och Taiwan som likasinnade partner; att fördöma de hot om repressalier och den press som satts på Miloš Vystrčil, den tjeckiska senatens talman, av Folkrepubliken Kina på grund av hans besök i Taiwan i augusti 2020, och notera att Tjeckien och alla andra suveräna stater har rätt att utveckla ekonomiskt och kulturellt samarbete med Taiwan,

| l) | att fortsätta att stödja inkluderandet av Taiwan i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att med bifall notera att kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik nyligen offentliggjort EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, där det konstateras att Kinas betydande militära uppbyggnad har lett till ökade spänningar i regionala konflikthärdar, såsom Syd- respektive Östkinesiska havet samt i Taiwansundet, och bekräftas att det är mycket viktigt för EU att stärka samarbetet med regionala partner för att säkerställa fred, stabilitet och välstånd på båda sidor av sundet; att med kraft uppmana EU att fortsätta att bedriva ett nära samarbete med andra likasinnade partner genom EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att ta itu med Kinas påstridiga hållning i regionen, och att stärka den regelbaserade ordningen, med tanke på EU:s egna intressen i regionen, |
| --- | --- |

l)

att fortsätta att stödja inkluderandet av Taiwan i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att med bifall notera att kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik nyligen offentliggjort EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, där det konstateras att Kinas betydande militära uppbyggnad har lett till ökade spänningar i regionala konflikthärdar, såsom Syd- respektive Östkinesiska havet samt i Taiwansundet, och bekräftas att det är mycket viktigt för EU att stärka samarbetet med regionala partner för att säkerställa fred, stabilitet och välstånd på båda sidor av sundet; att med kraft uppmana EU att fortsätta att bedriva ett nära samarbete med andra likasinnade partner genom EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att ta itu med Kinas påstridiga hållning i regionen, och att stärka den regelbaserade ordningen, med tanke på EU:s egna intressen i regionen,

| m) | att fortsätta att anta initiativ för att stärka bilaterala ekonomiska förbindelser och direkta personkontakter, särskilt bland ungdomar, och inbegripet den akademiska världen, det civila samhället samt inom idrott, kultur och utbildning, och även partnerskap mellan städer och mellan regioner; att berömma befintliga vänortssamarbeten mellan europeiska och taiwanesiska städer och uppmuntra till stadsdiplomati som ett verktyg för att hjälpa Taiwan att delta i internationella initiativ som skulle göra det möjligt för landet att kringgå kinesiska försök att ytterligare öka dess diplomatiska isolering, |
| --- | --- |

m)

att fortsätta att anta initiativ för att stärka bilaterala ekonomiska förbindelser och direkta personkontakter, särskilt bland ungdomar, och inbegripet den akademiska världen, det civila samhället samt inom idrott, kultur och utbildning, och även partnerskap mellan städer och mellan regioner; att berömma befintliga vänortssamarbeten mellan europeiska och taiwanesiska städer och uppmuntra till stadsdiplomati som ett verktyg för att hjälpa Taiwan att delta i internationella initiativ som skulle göra det möjligt för landet att kringgå kinesiska försök att ytterligare öka dess diplomatiska isolering,

| n) | att uppmuntra till europeiskt och taiwanesiskt samarbete inom mediesektorn och på så vis göra den kinesiskspråkiga mediemiljön i EU mer mångsidig och ge ett alternativ till mediekanaler som Folkrepubliken Kina kontrollerar, |
| --- | --- |

n)

att uppmuntra till europeiskt och taiwanesiskt samarbete inom mediesektorn och på så vis göra den kinesiskspråkiga mediemiljön i EU mer mångsidig och ge ett alternativ till mediekanaler som Folkrepubliken Kina kontrollerar,

| o) | att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fortsätta höja medvetenheten i Europa om situationen i Taiwansundet, och även om de komplicerade förbindelserna mellan Taiwan och Kina, genom att inrätta och finansiera särskilt avsedda program och forskning med inriktning på samhället i stort; att understryka vikten av att investera i en inkluderande debatt i alla medlemsstater, där man förklarar för den europeiska allmänheten vad det finns för risker med en auktoritär framstöt i regionen Indiska oceanen/Stilla havet genom Kinas påstridiga hållning och dess insatser för att undergräva demokratin, särskilt i Taiwan, och följderna för demokratier världen över om sådana hot lämnas utan åtgärd, |
| --- | --- |

o)

att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fortsätta höja medvetenheten i Europa om situationen i Taiwansundet, och även om de komplicerade förbindelserna mellan Taiwan och Kina, genom att inrätta och finansiera särskilt avsedda program och forskning med inriktning på samhället i stort; att understryka vikten av att investera i en inkluderande debatt i alla medlemsstater, där man förklarar för den europeiska allmänheten vad det finns för risker med en auktoritär framstöt i regionen Indiska oceanen/Stilla havet genom Kinas påstridiga hållning och dess insatser för att undergräva demokratin, särskilt i Taiwan, och följderna för demokratier världen över om sådana hot lämnas utan åtgärd,

| p) | att uppmuntra dialog och samarbete med Taiwan inom alla industrisektorer och leveranskedjor, särskilt framväxande industrier och industrier av strategisk betydelse såsom elfordon, robotteknik och smart tillverkning samt halvledarteknik, |
| --- | --- |

p)

att uppmuntra dialog och samarbete med Taiwan inom alla industrisektorer och leveranskedjor, särskilt framväxande industrier och industrier av strategisk betydelse såsom elfordon, robotteknik och smart tillverkning samt halvledarteknik,

| q) | att stödja ytterligare stärkande av initiativ som gör det möjligt för EU att inleda partnerskap med Taiwan på områdena IKT, bioteknik, hälsa och säkerhet, och att arbeta med konkret samarbete och initiativ mellan EU:s konnektivitetsstrategi och Taiwans nya sydgående politik; att kraftigt stödja en intensifiering av båda sidors partnerskap om halvledare, |
| --- | --- |

q)

att stödja ytterligare stärkande av initiativ som gör det möjligt för EU att inleda partnerskap med Taiwan på områdena IKT, bioteknik, hälsa och säkerhet, och att arbeta med konkret samarbete och initiativ mellan EU:s konnektivitetsstrategi och Taiwans nya sydgående politik; att kraftigt stödja en intensifiering av båda sidors partnerskap om halvledare,

| r) | att erkänna Taiwans centrala roll i strategiska industrier såsom femte generationens kommunikationsinfrastruktur (5G), eftersom landet är hemvist för världens största gjuteri och den ledande producenten av halvledare; att betona att mikrochip i framtiden kommer att spela en central roll för att forma den globala ordningen och att den som kontrollerar utformningen och tillverkningen av mikrochip kommer att staka ut kursen för 2000-talet; att påminna om att den störning av de globala leveranskedjorna som pandemin orsakat har satt Taiwan i centrum för den tekniska drivkraften, och även har fått EU att inse sina egna sårbarheter och framhävt hur angeläget det är för EU att minska sitt beroende av externa aktörer; att därför med kraft uppmana till ökat samarbete med Taiwan för att stödja EU:s agenda för dess gröna och digitala omställning, plus EU:s insatser i riktning mot diversifiering av värde- och leveranskedjorna, då pandemin har påskyndat efterfrågan på båda delarna och markerat behovet av ökade investeringar och politiskt stöd, i synnerhet i värdekedjor av strategisk betydelse såsom mikroelektronik, förarlös körning och artificiell intelligens (AI), områden där Taiwan spelar en central roll, |
| --- | --- |

r)

att erkänna Taiwans centrala roll i strategiska industrier såsom femte generationens kommunikationsinfrastruktur (5G), eftersom landet är hemvist för världens största gjuteri och den ledande producenten av halvledare; att betona att mikrochip i framtiden kommer att spela en central roll för att forma den globala ordningen och att den som kontrollerar utformningen och tillverkningen av mikrochip kommer att staka ut kursen för 2000-talet; att påminna om att den störning av de globala leveranskedjorna som pandemin orsakat har satt Taiwan i centrum för den tekniska drivkraften, och även har fått EU att inse sina egna sårbarheter och framhävt hur angeläget det är för EU att minska sitt beroende av externa aktörer; att därför med kraft uppmana till ökat samarbete med Taiwan för att stödja EU:s agenda för dess gröna och digitala omställning, plus EU:s insatser i riktning mot diversifiering av värde- och leveranskedjorna, då pandemin har påskyndat efterfrågan på båda delarna och markerat behovet av ökade investeringar och politiskt stöd, i synnerhet i värdekedjor av strategisk betydelse såsom mikroelektronik, förarlös körning och artificiell intelligens (AI), områden där Taiwan spelar en central roll,

| s) | att välkomna anordnandet av det första europeiska investeringsforumet någonsin i Taiwan i september 2020, och uppmuntra till fler bilaterala investeringar i båda riktningarna; att med kraft begära en ökning av sådana investeringar i synnerhet i branscher där Taiwan går i täten, närmare bestämt avgörande teknik som halvledare, vilket skulle stödja EU:s insatser för att stärka sin egen kapacitet inom mikroelektronik; att notera att EU och Taiwan efter 2020 års dialog mellan EU och Taiwan om digital ekonomi bör bygga vidare ytterligare på sina diskussioner om forsknings- och tekniksamarbete, blockkedjor, AI, cybersäkerhetscertifiering, dataekonomi och digital konnektivitet, för att identifiera ytterligare synergier, utöka det politiska utbytet om utvecklingen av den digitala ekonomin och upprätta mer omfattande partnerskap, |
| --- | --- |

s)

att välkomna anordnandet av det första europeiska investeringsforumet någonsin i Taiwan i september 2020, och uppmuntra till fler bilaterala investeringar i båda riktningarna; att med kraft begära en ökning av sådana investeringar i synnerhet i branscher där Taiwan går i täten, närmare bestämt avgörande teknik som halvledare, vilket skulle stödja EU:s insatser för att stärka sin egen kapacitet inom mikroelektronik; att notera att EU och Taiwan efter 2020 års dialog mellan EU och Taiwan om digital ekonomi bör bygga vidare ytterligare på sina diskussioner om forsknings- och tekniksamarbete, blockkedjor, AI, cybersäkerhetscertifiering, dataekonomi och digital konnektivitet, för att identifiera ytterligare synergier, utöka det politiska utbytet om utvecklingen av den digitala ekonomin och upprätta mer omfattande partnerskap,

| t) | att välkomna Taiwans frivilliga åtaganden att bidra till kampen mot den globala uppvärmningen och därigenom bidra till genomförandet av målen i Parisavtalet om klimatförändringar, |
| --- | --- |

t)

att välkomna Taiwans frivilliga åtaganden att bidra till kampen mot den globala uppvärmningen och därigenom bidra till genomförandet av målen i Parisavtalet om klimatförändringar,

| u) | att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fördjupa samarbetet med Taiwan när det gäller att bekämpa desinformation från illasinnade tredjeländer, inbegripet utbyte av bästa praxis, gemensamma strategier för att gynna mediernas frihet och journalistik, cybersäkerhet, fördjupa samarbetet i fråga om cybersäkerhet och cyberhot, höja medborgarnas medvetenhet och förbättra övergripande digital kompetens bland befolkningen för att stärka motståndskraften i våra demokratiska system; att stödja intensifierat samarbete mellan europeiska och taiwanesiska tankesmedjor på det området, |
| --- | --- |

u)

att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fördjupa samarbetet med Taiwan när det gäller att bekämpa desinformation från illasinnade tredjeländer, inbegripet utbyte av bästa praxis, gemensamma strategier för att gynna mediernas frihet och journalistik, cybersäkerhet, fördjupa samarbetet i fråga om cybersäkerhet och cyberhot, höja medborgarnas medvetenhet och förbättra övergripande digital kompetens bland befolkningen för att stärka motståndskraften i våra demokratiska system; att stödja intensifierat samarbete mellan europeiska och taiwanesiska tankesmedjor på det området,

| v) | att överväga att lära av Taiwans erfarenhet av att bekämpa den desinformation från fastlandet som siktar in sig på Taiwans mediers oberoende genom att använda sociala medieplattformer, infiltrera taiwanesisk television och taiwanesiska tryckta medier i syfte att påverka den allmänna opinionen, med avsikten att underminera valen i Taiwan; att berömma Taiwan för att landet ser mediekompetens som ett användbart och viktigt verktyg för att utbilda människor i att identifiera desinformation och för att därför ha införlivat mediekompetens i skolans läroplan, |
| --- | --- |

v)

att överväga att lära av Taiwans erfarenhet av att bekämpa den desinformation från fastlandet som siktar in sig på Taiwans mediers oberoende genom att använda sociala medieplattformer, infiltrera taiwanesisk television och taiwanesiska tryckta medier i syfte att påverka den allmänna opinionen, med avsikten att underminera valen i Taiwan; att berömma Taiwan för att landet ser mediekompetens som ett användbart och viktigt verktyg för att utbilda människor i att identifiera desinformation och för att därför ha införlivat mediekompetens i skolans läroplan,

| w) | att betona att fördelarna med Taiwans insatser för att bekämpa desinformation och falska nyheter har relevans utanför Taiwan och påverkar inte bara samhällslivet på ön, utan även den kinesisktalande gruppen i Hongkong och andra sydostasiatiska länder, |
| --- | --- |

w)

att betona att fördelarna med Taiwans insatser för att bekämpa desinformation och falska nyheter har relevans utanför Taiwan och påverkar inte bara samhällslivet på ön, utan även den kinesisktalande gruppen i Hongkong och andra sydostasiatiska länder,

| x) | att fördöma kinesiska försök att misskreditera den taiwanesiska regeringens hantering av pandemin; att berömma Taiwans ändamålsenliga nedifrån-och-upp-strategi, ledd av dess medborgare, för att faktagranska nyheter och information genom att använda teknik såsom AI för att utöka insatserna och göra det möjligt för faktagranskare att identifiera de mest skadliga rykten som cirkulerar på sociala medieplattformer och därmed stoppa spridningen av dem, |
| --- | --- |

x)

att fördöma kinesiska försök att misskreditera den taiwanesiska regeringens hantering av pandemin; att berömma Taiwans ändamålsenliga nedifrån-och-upp-strategi, ledd av dess medborgare, för att faktagranska nyheter och information genom att använda teknik såsom AI för att utöka insatserna och göra det möjligt för faktagranskare att identifiera de mest skadliga rykten som cirkulerar på sociala medieplattformer och därmed stoppa spridningen av dem,

| y) | att påminna om att det hot som Taiwan möter från Kinas desinformationsåtgärder är en del av ett större problem som demokratier världen över möter i en tid där kommunikationsteknik är central för den geopolitiska konkurrensen om globalt ledarskap; att påminna om att Kina, tillsammans med andra icke-demokratiska länder, fortfarande är ett betydande hot även mot demokratierna inom Europa genom desinformationskampanjer, ett hot som har ökat avsevärt i och med pandemin, vilket också noterades i utrikestjänstens rapport i juni 2020; att notera att samarbete i kampen mot desinformation därför ligger i både EU:s och Taiwans intresse, |
| --- | --- |

y)

att påminna om att det hot som Taiwan möter från Kinas desinformationsåtgärder är en del av ett större problem som demokratier världen över möter i en tid där kommunikationsteknik är central för den geopolitiska konkurrensen om globalt ledarskap; att påminna om att Kina, tillsammans med andra icke-demokratiska länder, fortfarande är ett betydande hot även mot demokratierna inom Europa genom desinformationskampanjer, ett hot som har ökat avsevärt i och med pandemin, vilket också noterades i utrikestjänstens rapport i juni 2020; att notera att samarbete i kampen mot desinformation därför ligger i både EU:s och Taiwans intresse,

| z) | att ytterligare främja det befintliga samarbetet om forskning och innovation mellan EU och Taiwan inom ramprogrammet Horisont Europa (2021–2027); att med kraft begära deltagande från fler taiwanesiska forskare i Horisont Europa i framtiden, |
| --- | --- |

z)

att ytterligare främja det befintliga samarbetet om forskning och innovation mellan EU och Taiwan inom ramprogrammet Horisont Europa (2021–2027); att med kraft begära deltagande från fler taiwanesiska forskare i Horisont Europa i framtiden,

| aa) | att ytterligare främja turismutbyten och ungdomsutbyten med Taiwan genom initiativ såsom feriearbete, Erasmusprogrammen eller stipendiet för konnektivitet Taiwan–Europa, och att undersöka möjligheterna till samarbete inom högre utbildning och på andra områden med målet att stärka kinesisk och taiwanesisk expertis i Europa och bidra till en bättre förståelse för Europa i Taiwan, |
| --- | --- |

aa)

att ytterligare främja turismutbyten och ungdomsutbyten med Taiwan genom initiativ såsom feriearbete, Erasmusprogrammen eller stipendiet för konnektivitet Taiwan–Europa, och att undersöka möjligheterna till samarbete inom högre utbildning och på andra områden med målet att stärka kinesisk och taiwanesisk expertis i Europa och bidra till en bättre förståelse för Europa i Taiwan,

| ab) | att uppmuntra EU och dess medlemsstater att utöka samarbetet med Taiwan om den globala samarbets- och utbildningsramen, som är en plattform för regionalt samarbete för kapacitetsuppbyggnads- och utbildningsprogram för tredjeländer världen över, |
| --- | --- |

ab)

att uppmuntra EU och dess medlemsstater att utöka samarbetet med Taiwan om den globala samarbets- och utbildningsramen, som är en plattform för regionalt samarbete för kapacitetsuppbyggnads- och utbildningsprogram för tredjeländer världen över,

| ac) | att ändra namnet på Europeiska kontoret för ekonomi och handel i Taiwan till ”Europeiska unionens kontor i Taiwan” för att återspegla bredden i våra band, |
| --- | --- |

ac)

att ändra namnet på Europeiska kontoret för ekonomi och handel i Taiwan till ”Europeiska unionens kontor i Taiwan” för att återspegla bredden i våra band,

| ad) | att välkomna planerna på att inrätta ett taiwanesiskt representationskontor i Litauen; att fördöma den kinesiska regeringens reaktion att införa ekonomiska sanktioner mot Litauen; att uttrycka sitt stöd för och sin solidaritet med Litauen i detta avseende, vidta lämpliga åtgärder och uppmana rådet att göra detsamma, |
| --- | --- |

ad)

att välkomna planerna på att inrätta ett taiwanesiskt representationskontor i Litauen; att fördöma den kinesiska regeringens reaktion att införa ekonomiska sanktioner mot Litauen; att uttrycka sitt stöd för och sin solidaritet med Litauen i detta avseende, vidta lämpliga åtgärder och uppmana rådet att göra detsamma,

| ae) | att lovorda Taiwan som en enastående partner när det gäller att främja mänskliga rättigheter och religionsfrihet i regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att erkänna Taiwans prestationer när det gäller att vara ett föredöme i regionen med sina starka meriter av respekt för grundläggande friheter, både ekonomiska och sociala, och även politiska och kulturella rättigheter, däribland framsteg för hbti-personers rättigheter, och ursprungsbefolkningars rättigheter; att uppmana EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda sändebud för religions- och trosfrihet att delta i internationella människorättskonventioner i Taiwan och vidta konkreta åtgärder för att samarbeta med Taiwan i fråga om främjande av mänskliga rättigheter, sociala rättigheter och religionsfrihet, den digitala ekonomin och hållbar tillväxt i utvecklingsländerna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, |
| --- | --- |

ae)

att lovorda Taiwan som en enastående partner när det gäller att främja mänskliga rättigheter och religionsfrihet i regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att erkänna Taiwans prestationer när det gäller att vara ett föredöme i regionen med sina starka meriter av respekt för grundläggande friheter, både ekonomiska och sociala, och även politiska och kulturella rättigheter, däribland framsteg för hbti-personers rättigheter, och ursprungsbefolkningars rättigheter; att uppmana EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda sändebud för religions- och trosfrihet att delta i internationella människorättskonventioner i Taiwan och vidta konkreta åtgärder för att samarbeta med Taiwan i fråga om främjande av mänskliga rättigheter, sociala rättigheter och religionsfrihet, den digitala ekonomin och hållbar tillväxt i utvecklingsländerna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

| af) | att stärka samarbetet med Taiwan i syfte att utbyta bästa praxis för hantering av covid-19-pandemin, inleda initiativ för att underlätta inköp av vacciner och fortsätta att stärka EU:s samarbete med Taiwan på hälsoområdet och när det gäller kontroll av smittsamma sjukdomar; att lovorda Taiwans regering och dess folk för deras relativt framgångsrika begränsning av pandemin inrikes och för deras frikostighet med att hjälpa andra länder; att påminna om att Taiwans ändamålsenliga svar byggde på transparens och öppenhet och på användning av teknik i samarbete med samhället – en strategi grundad i allmänhetens förtroende, |
| --- | --- |

af)

att stärka samarbetet med Taiwan i syfte att utbyta bästa praxis för hantering av covid-19-pandemin, inleda initiativ för att underlätta inköp av vacciner och fortsätta att stärka EU:s samarbete med Taiwan på hälsoområdet och när det gäller kontroll av smittsamma sjukdomar; att lovorda Taiwans regering och dess folk för deras relativt framgångsrika begränsning av pandemin inrikes och för deras frikostighet med att hjälpa andra länder; att påminna om att Taiwans ändamålsenliga svar byggde på transparens och öppenhet och på användning av teknik i samarbete med samhället – en strategi grundad i allmänhetens förtroende,

| ag) | att lovorda Taiwans solidariska agerande gentemot EU, vilket framgår av donationen av över 7 miljoner kirurgiska munskydd till flera medlemsstater under pandemins första svåra månader och även fem produktionslinjer för munskydd till Tjeckien; att begära att denna solidaritet återgäldas, |
| --- | --- |

ag)

att lovorda Taiwans solidariska agerande gentemot EU, vilket framgår av donationen av över 7 miljoner kirurgiska munskydd till flera medlemsstater under pandemins första svåra månader och även fem produktionslinjer för munskydd till Tjeckien; att begära att denna solidaritet återgäldas,

| ah) | att fortsätta att uppmuntra utbyte av underrättelser mellan medlemsstaterna och Taiwan och den gemensamma kampen mot gränsöverskridande brottslighet, |
| --- | --- |

ah)

att fortsätta att uppmuntra utbyte av underrättelser mellan medlemsstaterna och Taiwan och den gemensamma kampen mot gränsöverskridande brottslighet,

| ai) | att ge erkännande åt det faktum att Förenta staterna och Japan nyligen för första gången har framhållit betydelsen av fred och stabilitet i Taiwansundet i ett gemensamt uttalande från ett bilateralt toppmöte, vilket sedan följdes av ett liknande uttalande från G7-gruppen i början av maj; att kraftfullt uppmana EU att arbeta ihop med andra likasinnade partner, såsom Australien, Nya Zeeland, Indien, Japan, Sydkorea och Förenta staterna, och överväga att bjuda in Taiwan att delta med sina partner i befintliga plattformar och arbetsgrupper på området avgörande branscher, |
| --- | --- |

ai)

att ge erkännande åt det faktum att Förenta staterna och Japan nyligen för första gången har framhållit betydelsen av fred och stabilitet i Taiwansundet i ett gemensamt uttalande från ett bilateralt toppmöte, vilket sedan följdes av ett liknande uttalande från G7-gruppen i början av maj; att kraftfullt uppmana EU att arbeta ihop med andra likasinnade partner, såsom Australien, Nya Zeeland, Indien, Japan, Sydkorea och Förenta staterna, och överväga att bjuda in Taiwan att delta med sina partner i befintliga plattformar och arbetsgrupper på området avgörande branscher,

| aj) | att uppmuntra de medlemsstater som inte har ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt eller ett avtal om utbyte av upplysningar i skatteärenden med Taiwan att inleda förhandlingar om sådana avtal så snart som möjligt. |
| --- | --- |

aj)

att uppmuntra de medlemsstater som inte har ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt eller ett avtal om utbyte av upplysningar i skatteärenden med Taiwan att inleda förhandlingar om sådana avtal så snart som möjligt.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Taiwans regering. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 52.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 19 oktober 2021

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Förslag till ändringsbudget 4/2021: Uppdatering av inkomstsidan, reviderad prognos för egna medel och andra inkomster

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 till den allmänna budgeten 2021: Uppdatering av inkomstsidan efter ikraftträdandet, den 1 juni 2021, av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel, den reviderade prognosen för egna medel och andra inkomster (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4) (det interinstitutionella avtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4) (det interinstitutionella avtalet),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2021 som kommissionen antog den 2 juli 2021 (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2021 som kommissionen antog den 2 juli 2021 (COM(2021)0444),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2021 som rådet antog den 21 september 2021 och översände till Europaparlamentet följande dag (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2021 som rådet antog den 21 september 2021 och översände till Europaparlamentet följande dag (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0268/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0268/2021), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2021 är att uppdatera budgetens inkomstsida så att den tar hänsyn till ikraftträdandet den 1 juni 2021 av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053, som är tillämpligt från och med den 1 januari 2021, och de uppdaterade prognoserna för egna medel för 2021 års budget, som godkändes av rådgivande kommittén för egna medel den 26 maj 2021, samt att uppdatera andra inkomster såsom Förenade kungarikets bidrag, böter m.m. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2021 är att uppdatera budgetens inkomstsida så att den tar hänsyn till ikraftträdandet den 1 juni 2021 av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053, som är tillämpligt från och med den 1 januari 2021, och de uppdaterade prognoserna för egna medel för 2021 års budget, som godkändes av rådgivande kommittén för egna medel den 26 maj 2021, samt att uppdatera andra inkomster såsom Förenade kungarikets bidrag, böter m.m.

| B. | Följande viktiga ändringar infördes genom rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053: ett högre tak för egna medel, en högre sats för uppbördskostnader för tullar för medlemsstaterna (25 % i stället för 20 % enligt rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (6)), en enhetlig uttagssats för mervärdesskatt utan undantag och en förenklad definition av beräkningsunderlaget för mervärdesskatt, ett nytt eget medel baserat på icke-materialåtervunnet plastförpackningsavfall samt ändrade bruttominskningar av de BNI-baserade egna medlen för Danmark, Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige. |
| --- | --- |

B.

Följande viktiga ändringar infördes genom rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053: ett högre tak för egna medel, en högre sats för uppbördskostnader för tullar för medlemsstaterna (25 % i stället för 20 % enligt rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (6)), en enhetlig uttagssats för mervärdesskatt utan undantag och en förenklad definition av beräkningsunderlaget för mervärdesskatt, ett nytt eget medel baserat på icke-materialåtervunnet plastförpackningsavfall samt ändrade bruttominskningar av de BNI-baserade egna medlen för Danmark, Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige.

| C. | Kommissionens inkomstberäkningar bygger på kommissionens ekonomiska vårprognos 2021 (7), som förutspår att unionens ekonomi kommer att återgå till samma nivå som före krisen i slutet av 2022. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens inkomstberäkningar bygger på kommissionens ekonomiska vårprognos 2021 (7), som förutspår att unionens ekonomi kommer att återgå till samma nivå som före krisen i slutet av 2022.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 4/2021, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker parlamentets särskilda åtagande avseende de nya egna medlen och deras införande under den fleråriga budgetramen 2021–2027, i enlighet med den färdplan som fastställs i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2021. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2021 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 93, 17.3.2021.

(3)  EUT L 433 I , 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I , 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

(7)  Europeiska kommissionen, 2021, European Economic Forecast Spring 2021, European Economy, Institutional Paper 149.

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Kreditförvaltare och kreditförvärvare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 184/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0135),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 53 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 53 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0115/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 20 november 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 20 november 2018 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 16 oktober 2019 om att ge utskottet för ekonomi och valutafrågor tillstånd att dela upp ovannämnda förslag från kommissionen och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 16 oktober 2019 om att ge utskottet för ekonomi och valutafrågor tillstånd att dela upp ovannämnda förslag från kommissionen och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0003/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0003/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 15.

(2)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditförvaltare och kreditförvärvare och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2021/2167.)

---

Torsdagen, 21 oktober 2021

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (förordningen om den fleråriga budgetramen) (3) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (4), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (förordningen om den fleråriga budgetramen) (3) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (4), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (6),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid UNFCCC:s 21:a partskonferens (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid UNFCCC:s 21:a partskonferens (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av förordning (EU) 2021/1119 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeiska klimatlagen) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) 2021/1119 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeiska klimatlagen) (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2022, avsnitt III – kommissionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2022, avsnitt III – kommissionen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2022 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2022 (9),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 som kommissionen antog den 9 juli 2021 (COM(2021)0300) (budgetförslaget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 som kommissionen antog den 9 juli 2021 (COM(2021)0300) (budgetförslaget),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 som rådet antog den 6 september 2021 och översände till parlamentet den 10 september 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 som rådet antog den 6 september 2021 och översände till parlamentet den 10 september 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0281/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0281/2021).

Avsnitt III – Kommissionen

Allmän översikt

| 1. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin ovannämnda resolution av den 25 mars 2021 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2022 fastställde tydliga politiska prioriteringar för 2022 års budget för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen, främja investeringar och hantera arbetslösheten och lägga grunden för en mer motståndskraftig union. Parlamentet bekräftar sitt starka engagemang för dessa prioriteringar och lägger fram följande ståndpunkt för att säkerställa att det finns tillräckliga medel för deras genomförande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att unionens budget måste förses med de verktyg som behövs för att göra det möjligt att hantera flera kriser samtidigt. Parlamentet upprepar sin åsikt att 2022 bör vara ett fullständigt genomförandeår och att budgeten för 2022 bör spela en avgörande roll för att säkerställa en positiv och påtaglig inverkan på medborgarnas liv. Mot denna bakgrund stöder parlamentet ökade investeringar med särskilt fokus på små och medelstora företag, som är en hörnsten i unionens ekonomi och spelar en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla investeringar av hög kvalitet och skapa arbetstillfällen i alla medlemsstater, samt för att stärka insatserna för en grön och digital omställning, ge unga nya möjligheter och ge skydd åt barn, bygga upp en stark europeisk hälsounion och stödja Covax-programmet. Parlamentet stärker dessutom prioriteringarna på områdena säkerhet, migration, asyl och integration, grundläggande rättigheter och unionens värden, samtidigt som man erkänner det försämrade läget inom utrikespolitiken och det humanitära biståndet den senaste tiden och behovet att kunna reagera snabbt på de kommande utmaningarna på både medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt om budgetförslaget som innebär en nedskärning på 1,43 miljarder EUR av åtagandebemyndigandena för rubrikerna i den fleråriga budgetramen jämfört med kommissionens förslag. Parlamentet anser att de nedskärningar som rådet föreslagit följer den vanliga uppifrån-och-ned-strategin att genomföra ett övergripande godtyckligt minskningsmål, som varken drivs av en objektiv bedömning av utvecklingen när det gäller genomförandet eller utnyttjandekapaciteten och inte återspeglar de många utmaningar som unionen står inför eller de åtaganden som unionen har gjort. Parlamentet påpekar att detta strider mot centrala gemensamma politiska prioriteringar. Parlamentet drar slutsatsen att rådets ståndpunkt långt ifrån motsvarar parlamentets förväntningar på en återhämtningsbudget. Parlamentet beslutar därför att generellt återinföra anslagen för alla budgetposter som rådet har minskat till nivån i budgetförslaget, både när det gäller driftsutgifter och administrativa utgifter, och att använda budgetförslaget som utgångspunkt för sin ståndpunkt. Parlamentet accepterar dock att föra 1 299 miljoner EUR i både åtagande- och betalningsbemyndiganden under 2022 till brexitjusteringsreserven, eftersom detta återspeglar den politiska överenskommelsen om förordningen om inrättande av brexitjusteringsreserven (10). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att nya politiska prioriteringar eller uppgifter måste åtföljas av nya resurser, och att inrättandet av en byrå eller utvidgning av dess mandat inte får ske på bekostnad av befintliga program eller byråer. Parlamentet kompenserar därför för de minskningar av anslagen för finansieringsprogram som kommissionen föreslagit för att stärka de decentraliserade byråernas finansieringsramar. Parlamentet understryker att en lämplig samordning och lämpliga synergier mellan byråerna behövs för att öka effektiviteten i deras arbete, särskilt där det råder samförstånd i riktning mot specifika politiska mål, för att möjliggöra en rättvis och effektiv användning av offentliga medel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang det nyligen framlagda initiativet om en europeisk myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera). Parlamentet är djupt oroat över att parlamentet utesluts från beslutsprocessen för att inrätta en sådan myndighet. Parlamentet påpekar vidare de betydande budgetkonsekvenserna av detta initiativ och parlamentets behov av att fullt ut kunna utöva sin roll som en av budgetmyndighetens parter. Parlamentet motsätter sig starkt alla finansieringsstrukturer som skulle innebära en omfördelning av medel från de centrala mål och åtgärder som ursprungligen planerats och godkänts av medlagstiftarna inom ramen för Horisont Europa, EU för hälsa och rescEU. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för EU:s cancerplan som ett prioriterat mål för unionens budget, som inte bör äventyras till följd av omfördelningar till förmån för andra politiska initiativ. Parlamentet understryker att tidpunkten för ett sådant initiativ inte har gjort det möjligt för parlamentet att beakta detta vid sin behandling av budgeten för 2022. Parlamentet förväntar sig att denna fråga tas upp under budgetförlikningen om budgeten för 2022 och begär att andra finansieringssätt undersöks för detta ändamål. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar också att kommissionen tillkännagett ett paket till förmån för flyktingar från Syrien och andra länder efter offentliggörandet av sitt budgetförslag. Parlamentet efterlyser i detta avseende en övergripande överenskommelse om hela paketet inom ramen för förlikningen om 2022 års budget, som även skulle inbegripa förslaget till ändringsbudget nr 5/2021. Parlamentet inser att ytterligare åtgärder kommer att behövas för att på lämpligt sätt reagera på den senaste tidens händelser i Afghanistan, inbegripet stöd till medborgare, däribland kvinnor och flickor, barn, utsatta grupper samt starkt drabbade riskgrupper, såsom forskare, lärare, läkare och vetenskapsmän, som inte har möjlighet att fortsätta sitt liv och arbete i Afghanistan. Parlamentet understryker att dessa frågor, med tanke på den föränderliga situationen och avsaknaden av en heltäckande och långsiktig behovsbedömning, inte kunde beaktas fullt ut i parlamentets behandling och kommer att bedömas på nytt mot bakgrund av kommissionens ändringsskrivelse nr 1/2022 och information som läggs fram senare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beslutar att förstärka budgetposter som har en utmärkt genomförandegrad och operativ kapacitet att utnyttja de ytterligare anslagen under 2022. Parlamentet påpekar att flexibilitetsmekanismen måste utnyttjas fullt ut för att man på ett adekvat sätt ska kunna finansiera de brådskande prioriteringar som anges ovan, och att det dessutom kommer att krävas en partiell användning av det samlade marginalinstrumentet (belopp som kvittas mot årets marginaler). Parlamentet begär dessutom att hela det belopp som frigörs under 2020 ska göras tillgängligt under 2022 i enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att återinföra nivån i budgetförslaget för finansieringskostnaderna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att undvika att ge en negativ signal till finansmarknaderna, i avvaktan på en eventuell omprövning av de prognostiserade behoven från kommissionens sida inom ramen för förlikningen. Parlamentet upprepar sin tydliga ståndpunkt, som försvarades i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027, att räntekostnader och återbetalningar i samband med Next Generation EU bör räknas utöver taken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att stödja klimatåtgärder och miljöskydd genom att tillhandahålla ytterligare resurser till relevanta unionsprogram och unionsinstrument under 2022. Parlamentet betonar på nytt att i en anda av integrering av klimatåtgärder bör insatserna ökas inom alla politikområden i syfte att uppnå det övergripande klimatutgiftsmålet under hela den fleråriga budgetramen 2021–2027 på minst 30 % av det totala beloppet för unionens budget och utgifterna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Parlamentet betonar dessutom behovet av fortsatt arbete för att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen för målen för biologisk mångfald under 2024, och 10 % från och med 2026. Parlamentet betonar att kommissionen måste fastställa en effektiv metod, särskilt för att spåra, hejda och vända förlusten av biologisk mångfald, innan budgetförslaget för 2023 läggs fram, för att säkerställa att det mål som fastställs i det interinstitutionella avtalet för 2024 kan uppnås på ett effektivt sätt. Parlamentet insisterar på att parlamentet ska få delta fullt ut i utvecklingen av mer robusta, transparenta och heltäckande metoder för att genomföra och spåra sådana utgifter, och står fast vid de årliga samråden och det nära samarbetet med kommissionen och rådet i enlighet med det interinstitutionella avtalet. Parlamentet påminner om att det i samband med genomförandet av den gröna given är viktigt att finansiering endast beviljas för verksamhet som är förenlig med principen om att inte vålla någon betydande skada och med Parisavtalet. Parlamentet betonar att den vägledning som offentliggörs för faciliteten för återhämtning och resiliens bör ses som standard för alla andra utgifter av samma slag, och bör i synnerhet utgöra grundval för genomförandet av sammanhållningspolitiken. Parlamentet påminner om att genomförandet av principen om biologisk mångfald måste gå längre än full respekt för unionens relevanta regelverk. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor har drabbats oproportionerligt hårt av konsekvenserna av covid-19-krisen. Parlamentet understryker vikten av jämställdhetsintegrering i alla relevanta program i 2022 års budget och av genomförandet av jämställdhetsbudgetering för att se till att kvinnor och män gynnas i lika hög grad av de offentliga utgifterna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att påskynda införandet av en effektiv, transparent och heltäckande metod, i nära samarbete med parlamentet, för att mäta relevanta könsrelaterade utgifter, i enlighet med det interinstitutionella avtalet, för att kunna visa konkreta resultat för budgeten för 2022 och i syfte att utvidga metoden till att omfatta alla program inom den fleråriga budgetramen, och efterlyser särskilt i detta sammanhang en systematisk och omfattande insamling och analys av uppgifter som rör all EU-politik och alla EU-program för att i alla dimensioner och etapper av förberedelsen, övervakningen, genomförandet och utvärderingen av budgeten mäta politikens och programmens inverkan på jämställdheten. Parlamentet efterlyser dessutom ett snabbt genomförande av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025 och behovet av särskilda bindande mål och ytterligare åtgärder, särskilt utbildning och initiativ för att främja jämställdhet och bekämpa könsdiskriminering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att många dokument och meddelanden från unionens institutioner, organ och byråer endast finns tillgängliga på engelska. Parlamentet noterar även att det hålls arbetsmöten utan möjlighet till tolkning. Parlamentet kräver respekt för de principer, rättigheter och skyldigheter som fastställs i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i förordning (EG) nr 1/1958 (11) samt i interna riktlinjer och beslut, såsom kodexen för god förvaltningssed. Parlamentet uppmanar därför unionens institutioner, organ och byråer att tillhandahålla de personalresurser som krävs för att säkerställa att flerspråkigheten respekteras genom att öka antalet anställda som ansvarar för översättning och tolkning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2022 års budget (alla avsnitt) till 171 802 114 290 EUR i åtagandebemyndiganden, vilket utgör en ökning med 4 008 766 380 EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet beslutar dessutom att anslå ett belopp på 486 000 000 EUR i åtagandebemyndiganden motsvarande de tillbakadraganden som gjorts enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet fastställer den totala anslagsnivån för 2022 års budget (alla avsnitt) till 172 467 593 189 EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

12.

Rubrik 1 – Inre marknaden, innovation och digitalisering

| 13. | Europaparlamentet anser att ett framgångsrikt forsknings- och innovationsprogram är avgörande för unionens framtida välstånd. Parlamentet betonar att Horisont Europa, som har ett mycket stort europeiskt mervärde, kommer att ge ett avgörande viktigt bidrag till den gröna given och till insatserna för en klimatneutral ekonomi, till en framgångsrik digital omställning och till återhämtningen av unionens ekonomi från pandemin. Parlamentet framhåller särskilt behovet att stärka unionens investeringar i hälsoforskning, inbegripet finansiering av cancerforskning. Parlamentet betonar den utmärkta genomförandegraden för detta program, vilket återspeglar dess förmåga att absorbera ytterligare anslag i nästa års budget. Parlamentet ökar därför anslagen till Horisont Europa över nivån i budgetförslaget med 305 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet stöder förslaget i budgetförslaget att göra 77,3 miljoner EUR i tillbakadraganden tillgängliga för de tre kluster som avses i det relevanta gemensamma politiska uttalande som bifogas förordningen om Horisont Europa (12). Parlamentet noterar dock att de återstående tillbakadragandena av forskningsanslag under 2020 uppgår till 408,7 miljoner EUR. Parlamentet upprepar sin starka övertygelse om att detta oväntat höga belopp för forskningsmedel som dragits tillbaka, som kommissionen inte förutsåg under förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, bör göras tillgängligt i sin helhet inom ramen för Horisont Europa, i full överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet är fast övertygat om att hälften av det återstående beloppet, mot bakgrund av den fortsatta hälsokrisen, bör gå till klustret hälsa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) spelar en absolut avgörande roll för uppbyggnaden av högkvalitativa, hållbara, sammanlänkade transeuropeiska transport- och energinät samt digitala nät till rimliga priser och därför står i centrum för insatserna för att stärka unionens ekonomi och göra den gröna och digitala omställningen till en framgång. Parlamentet påminner om att FSE på ett mycket betydande sätt bidrar till det övergripande målet på minst 30 % klimatutgifter från den fleråriga budgetramen och Next Generation EU. Parlamentet noterar att FSE spelar en viktig roll för att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och för att främja sammanlänkning över hela unionens territorium. Parlamentet föreslår därför att anslagen till de tre FSE-områdena ökas med totalt 207,3 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet att överbrygga den digitala klyftan och stärka unionens resiliens och digitala suveränitet. Parlamentet anser att programmet för ett digitalt Europa är ett viktigt verktyg för att öka digitaliseringstakten i unionen och därmed leda till betydande produktivitetsvinster och bidra till att främja investeringar i cybersäkerhet och artificiell intelligens. Parlamentet påminner om behovet av att stödja företag, särskilt innovativa digitala små och medelstora företag och nystartade företag. Parlamentet anser dessutom att det krävs ytterligare anslag för att främja digital delaktighet och digital kompetens och digitala färdigheter i hela Europa, med särskilt fokus på kvinnors digitala kompetens. Parlamentet föreslår därför att det belopp som anslås till programmet ökas med drygt 71 miljoner EUR. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder ökningar av de olika delarna av klustret för den inre marknaden med ett totalt belopp på drygt 37 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget. Parlamentet understryker vikten av ett lämpligt finansierat program för den inre marknaden för att öka konkurrenskraften, främja entreprenörskap och effektivt stödja små företag, inklusive nystartade företag, mot bakgrund av den betydande dubbla utmaning som en grön och digital omställning utgör. Parlamentet uppmärksammar därför särskilt behovet att avsevärt öka den budgetpost som är avsedd att förbättra företagens konkurrenskraft och deras marknadstillträde, särskilt med tanke på hälsokrisens allvarliga och långvariga konsekvenser för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller sin begäran sedan länge om en särskild budgetpost och särskilda anslag för turism, särskilt med tanke på den kraftiga minskning som sektorn, som inbegriper många små och medelstora företag, har upplevt till följd av covid-19-pandemin. Parlamentet är medvetet om att flera unionsprogram bidrar till sektorns långsiktiga konkurrenskraft och hållbarhet, men är fast övertygat om att ett unionsprogram för turism skulle säkerställa mer samordnade, synliga och transparenta åtgärder som på ett effektivt sätt skulle stödja sektorns återhämtning och bana väg mot en hållbar framtid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att InvestEU är en hörnsten i återhämtningsstrategin och understryker behovet av att tillräckliga medel görs tillgängliga i 2022 års budget så att programmet utan dröjsmål kan uppnå sina mål och återuppbygga den europeiska konkurrenskraften på lång sikt. Parlamentet betonar dessutom vikten av InvestEU:s rådgivningscentrum och InvestEU-portalen för att stärka investerings- och företagsklimatet i hela unionen. Parlamentet avvisar därför alla nedskärningar av detta program som rådet föreslagit och beslutar, som ett minimikrav, att återinföra alla relevanta budgetposter till nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beslutar att inrätta en reserv på villkor att styrningen av International Accounting Standards Board förbättras ytterligare inom ramen för International Financial Reporting Standards Foundation i linje med kraven i sin resolution av den 7 juni 2016 (13). Parlamentet beslutar att inrätta en reserv för Europeiska bankmyndigheten (EBA) mot bakgrund av de allvarliga brister som revisionsrätten konstaterat i sin särskilda rapport 13/2021 när det gäller bristen på tillräckliga åtgärder på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism till dess att revisionsrättens rekommendationer har följts fullt ut. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet ökar anslagen för Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA) i enlighet med byråns fastställda behov, för att säkerställa att den på ett adekvat sätt kan fullgöra sin roll när det gäller att stödja övergången till minskade koldioxidutsläpp från transportslagen, även för segment där direkt elektrifiering är komplicerad, och att säkerställa en övergripande nivå av lika villkor i förhållande till andra transportslag, bland annat genom att säkerställa fullbordandet av felande järnvägsförbindelser, särskilt gränsöverskridande sådana. Parlamentet betonar att byrån behöver fler anställda för att den ska kunna hantera den stora efterfrågan på utfärdande av fordonsgodkännanden, gemensamma säkerhetsintyg och markbaserade ERTMS-godkännanden samt genomförandet av det fjärde järnvägspaketet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet ökar därför nivån på åtagandebemyndigandena för rubrik 1 med 668 593 067 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. Parlamentet anslår dessutom ett belopp på 486 000 000 EUR i åtagandebemyndiganden motsvarande de tillbakadraganden som gjorts enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

22.

Underrubrik 2a – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 23. | Europaparlamentet beslutar att inrätta en separat budgetpost inom ramen för Europeiska socialfonden+ (ESF+) för att tillhandahålla ett särskilt extra anslag för att främja genomförandet av den europeiska barngarantin i syfte att bidra till att utrota barnfattigdomen och uppfylla målen i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samtidigt som pandemins negativa konsekvenser för barn mildras. Parlamentet ökar därför nivån på åtagandebemyndigandena för underrubrik 2a med 700 000 000 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att stödet till återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU), till ESF+ och till fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) bör bidra till att skapa sysselsättning och arbetstillfällen av god kvalitet, särskilt för människor i utsatta situationer, och till åtgärder för social inkludering och fattigdomsutrotning, särskilt när det gäller barnfattigdom. |
| --- | --- |

24.

Underrubrik 2b – Resiliens och värden

| 25. | Europaparlamentet betonar, mot bakgrund av covid-19-krisen, behovet av att bygga upp en stark europeisk hälsounion och att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Parlamentet beslutar därför att öka resurserna för programmet EU för hälsa med 80 miljoner EUR. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att ytterligare resurser bör anslås för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och tillhörande tjänster, särskilt för att säkerställa snabb och fri tillgång samt tjänsternas kvalitet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att unga förblir en övergripande prioritering för unionens budget. Parlamentet ökar därför finansieringen för att möta den ökande efterfrågan på programmet Erasmus+ med ett totalt belopp på drygt 137 miljoner EUR, eftersom en ökning med 5 % motsvarar ytterligare 40 000 mobilitetsutbyten och är ett viktigt steg för att kompensera för de möjligheter som gick förlorade förra året. Parlamentet påminner om att Erasmus+ är ett flaggskeppsprogram som samtidigt är ett av de mest framgångsrika EU-programmen med strategiska investeringar i unionens och i dess medborgares framtid. Parlamentet påminner om att otillräcklig finansiering av programmet Erasmus+ skulle äventyra det fortsatta skapandet av nya möjligheter för ungdomar och deras ökade anställbarhet. Dessutom ökas anslagen till den europeiska solidaritetskåren med 5 miljoner EUR eftersom den ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin inte bör påverka stödet till ungdomar negativt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att tillräckliga resurser måste mobiliseras i unionens budget för nödsituationer, inbegripet sådana som är kopplade till klimatförändringarnas allt allvarligare konsekvenser. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av att öka unionens civilskyddsmekanism (rescEU) med 10 miljoner EUR, särskilt i samband med naturkatastroferna i Europa, för att förbättra skyddet av unionens medborgare och stärka beredskapen i händelse av framtida katastrofer på grund av klimatförändringar. Parlamentet betonar därför behovet av att investera i begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i särskilt utsatta regioner och att bygga upp dem på ett mer hållbart sätt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet föreslår vidare en förstärkning av kulturdelen i programmet Kreativa Europa med 10 miljoner EUR för att stödja Europas kulturella och kreativa sektorer och näringar, som drabbats särskilt hårt av covid-19-krisen, i återhämtningen. Parlamentet understryker att ingen finansiering från någon av Kreativa Europas tre delar bör användas för att finansiera projekt inom ramen för initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden spelar för att stärka det europeiska medborgarskapet och demokratin, jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män och rättsstatsprincipen i unionen, samt för att stödja offer för könsrelaterat våld, och insisterar på att det krävs ytterligare anslag för att stödja dessa mål. Parlamentet ökar programmet Rättsliga frågor för att kompensera för den föreslagna nedskärningen för att finansiera utökade uppgifter för Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) enligt förslaget om e-Codex. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beslutar att öka budgeten för multimedieåtgärder, inrätta en reserv för att uppmuntra kommissionen att skapa mer stabilitet och förutsägbarhet för radionätverk som täcker EU-frågor med finansiering under minst två år, och att klargöra de olika mål som finansieras genom denna budgetpost. Parlamentet ökar också anslagen till den sociala dialogen för att stärka den sociala dialogen och särskilt stödja de nationella arbetsmarknadsparterna i hanteringen av covid-19-krisen och dess långsiktiga konsekvenser. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen för att på ett avgörande sätt bidra till uppdraget för kommittén för saknade personer i Cypern och stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därigenom främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet stärker delen för sysselsättning och social innovation inom ESF+ med fokus på att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som spelas av de decentraliserade byråer som är verksamma under denna underrubrik. Parlamentet beslutar att öka anslagen till Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) i enlighet med dessa byråers fastställda behov. Dessutom ökar parlamentet personalstyrkan för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), FRA och Eurojust. Parlamentet betonar också vikten av att ytterligare utvärdera och eventuellt ytterligare öka finansieringen i enlighet med behoven hos de unionsbyråer som hanterar konsekvenserna av covid-19-hälsokrisen i framtiden, särskilt Europeiska centrumet för förebyggande av sjukdomar (ECDC) mot bakgrund av den ändrade inrättandeförordningen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka skyddet av unionens budget mot bedrägerier och oriktigheter. Parlamentet upprepar i detta sammanhang den grundläggande roll som Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) spelar för att skydda unionens ekonomiska intressen, inbegripet användningen av medel från Next Generation EU, samt för att säkerställa respekten för rättsstatsprincipen. Parlamentet beslutar därför att tillämpa riktade förstärkningar för Eppo och att öka dess personalstyrka för att göra det möjligt för myndigheten att fullgöra sina skyldigheter i enlighet med kraven för att fullgöra sitt uppdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av Eppos svårigheter att rekrytera den personal som krävs för att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag 2021, visa den flexibilitet som krävs för att säkerställa att de anslag som budgetmyndigheten har enats om kan genomföras fullt ut framöver. Parlamentet påpekar den betydande eftersläpningen av ärenden och det faktum att Eppo efter endast några veckors verksamhet har registrerat mer än 1 000 rapporter om bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, vilket understryker att begäran är brådskande. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet ökar nivån på åtagandebemyndigandena för underrubrik 2b med 296 065 210 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

36.

Rubrik 3 – Naturresurser och miljö

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har satt fokus på jordbrukets strategiska roll för att undvika en livsmedelskris genom att tillhandahålla säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser i hela Europa. Parlamentet insisterar på att ytterligare stödåtgärder under vissa budgetposter för utvalda jordbrukssektorer, särskilt stödet till skolprogrammet, unga jordbrukare och biodling, måste finansieras under 2022 för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att agera mot klimatförändringarna, vilket understryks i den senaste IPPC-rapporten som offentliggjordes den 9 augusti 2021. Parlamentet påminner om Life-programmets betydelse för att stödja och underbygga klimatåtgärder och miljöskydd i unionen. Mot bakgrund av programmets anmärkningsvärda absorptionsförmåga ökar parlamentet budgetstödet till Life med 171 miljoner EUR (25 % över budgetförslaget) inom de olika programområdena. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av att avsevärt öka budgeten för Europeiska miljöbyrån för att tillhandahålla tillräckliga finansiella resurser och personalresurser för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av den europeiska gröna given och den därmed sammanhängande politiken och för att uppnå målet om klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet understryker att förstärkningen av Europeiska miljöbyrån inte bör finansieras genom Life-programmet, eftersom det inte var medlagstiftarnas avsikt att programmet skulle användas för sådana ändamål. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser med eftertryck en ökning av stödet till de yttersta randområdena, inbegripet till Posei-programmet (särskilt program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser därför en ökning av anslagen till rubrik 3 med 212 750 473 EUR i åtagandebemyndiganden över nivåerna i budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av en del av den tillgängliga marginalen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att en ändringsskrivelse av tradition fortfarande kommer att komplettera bilden när det gäller tillgängliga medel för EGFJ och att tillvägagångssättet för ändringar i rubrik 3 kan anpassas i enlighet med detta under förlikningen. |
| --- | --- |

42.

Rubrik 4 – Migration och gränsförvaltning

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av att öka anslagen till Asyl-, migrations- och integrationsfonden, särskilt mot bakgrund av den senaste utvecklingen i Afghanistan. Parlamentet återställer vidare den minskning för instrumentet för gränsförvaltning och visering som kommissionen planerat för att finansiera nya uppgifter för Europol inom ramen för dess utökade mandat, eftersom de nödvändiga anslagen för Europol uteslutande bör tas från outnyttjade marginaler under relevanta tak i den fleråriga budgetramen och/eller genom ianspråktagande av relevanta särskilda instrument inom den fleråriga budgetramen. Mot denna bakgrund kompenserar parlamentet även omfördelningen av instrumentet för gränsförvaltning och visering för eu-Lisa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att unionens budget förses med en tillräckligt detaljerad kontoplan för att göra det möjligt för budgetmyndigheten att fullgöra sin beslutsfattande roll på ett effektivt sätt och för parlamentet i synnerhet att fullgöra sin roll avseende demokratisk tillsyn över och granskning av samtliga rubriker. Parlamentet beklagar därför att Asyl-, migrations- och integrationsfonden inte omfattas av en mer detaljerad kontoplan som återspeglar fondens särskilda mål. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka finansieringen och personalstyrkan för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) i enlighet med de uppgifter som följer av den politiska överenskommelsen om Europeiska asylbyrån. Parlamentet betonar behovet att ytterligare öka eu-Lisas personal i enlighet med byråns fastställda behov och att hjälpa byrån att genomföra ett antal mycket kritiska unionsprojekt för inre säkerhet och gränsförvaltning under 2022, såsom in- och utresesystemet, Etias, interoperabilitet, den reviderade förordningen om VIS och översynen av Eurodacförordningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet återställer rådets nedskärningar av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) eftersom byrån måste vara tillräckligt väl rustad och ha kvalificerad personal för att den ska kunna uppnå resultat inom alla ansvarsområden som omfattas av dess nya mandat. Parlamentet beslutar dock att placera 90 000 000 EUR i reserven inför rekryteringen av de återstående 20 övervakarna av grundläggande rättigheter i lönegrad AD, rekryteringen av de tre vice verkställande direktörerna och antagandet av ett förfarande för genomförande av artikel 46 i förordning (EU) 2019/1896 (14). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet ökar därför anslagen till rubrik 4 med 106 231 750 EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom ytterligare utnyttjande av särskilda instrument. |
| --- | --- |

47.

Rubrik 5 – Säkerhet och försvar

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av en progressiv utformning av unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik samtidigt som vissa medlemsstaters status som neutral stat respekteras. Parlamentet understryker vikten av att öka det europeiska samarbetet i försvarsfrågor, eftersom det inte bara leder till ökad säkerhet för Europa och dess medborgare, utan också medför sänkta kostnader. Parlamentet noterar att syftet med det europeiska försvarssamarbetet är att skapa synergier och undvika dubbla utgifter i medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser ökade anslag till Europeiska försvarsfonden och till militär rörlighet för att fullt ut främja en innovativ och konkurrenskraftig försvarsindustriell bas som kommer att bidra till unionens välbehövliga strategiska oberoende. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som de decentraliserade byråer som är verksamma på området säkerhet och brottsbekämpning spelar, särskilt när det gäller Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol), Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), och föreslår riktade ökningar och/eller personalförändringar för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt. Parlamentet betonar att i avsaknad av antagandet av Europols reviderade rättsliga grund före utgången av 2021 kan den reserv som finns kvar i byråns budget leda till en försenad rekrytering av personal som krävs för att säkerställa förberedelserna för ett effektivt genomförande av Europols reviderade rättsliga grund och mandat, och för att stärka Europols insatser mot terrorism och it-brottslighet, innovation, stödja storskaliga utredningar, samarbete med Eppo och åtgärder mot penningtvätt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet förstärker rubrik 5 med totalt 82 621 461 EUR över budgetförslaget, vilket ska finansieras med en del av den tillgängliga marginalen. |
| --- | --- |

50.

Rubrik 6 – Grannskapet och omvärlden

| 51. | Europaparlamentet betonar att unionen i en tid när yttre utmaningar och internationella politiska frågor blir allt viktigare i den internationella politiken måste säkerställa att den yttre dimensionen av dess budget är lämpligt finansierad och redo att utan dröjsmål hantera nuvarande, framväxande samt framtida och långsiktiga utmaningar. Parlamentet insisterar på att stödja överenskomna prioriteringar inom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (instrumentet Europa i världen) och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka finansieringen för UNRWA som ett erkännande av dess viktiga roll när det gäller att bidra till regional stabilitet och dess roll som en unik leverantör av grundläggande tjänster för miljontals palestinska flyktingar. Parlamentet betonar att den föreslagna ökningen är avsedd att säkerställa en förutsägbar finansiering för UNRWA. Parlamentet betonar vikten av en utbildning där barn lär sig värden som tolerans, fred och ömsesidig respekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta samarbetet med den palestinska myndigheten och UNRWA för att främja utbildning av god kvalitet för palestinska barn och fortsätta att säkerställa full efterlevnad av Unescos normer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka finansieringen till länderna på västra Balkan och länderna i det östra och södra grannskapet för att stödja omfattande reformer och återhämtning efter covid-19-krisen och dess långsiktiga sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser, samt för att öka stödet till det civila samhället och icke-statliga aktörer i anslutningsländerna. Parlamentet pekar i detta sammanhang på behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för viktiga områden såsom demokratistöd, det civila samhället och rättsstatsprincipen. Parlamentet efterlyser särskilt ett fortsatt stöd till människorättsaktivister och demokratiaktivister och till det civila samhällets organisationer i Belarus och i grannländerna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den rådande situationen i Afghanistan. Parlamentet anser att budgeten för humanitärt bistånd till Afghanistan och grannländerna bör ökas betydligt för att stödja och skydda utsatta afghaner, i synnerhet kvinnor, barn och hårt utsatta riskgrupper och deras familjer. Parlamentet insisterar även på att all finansiering till oberoende organisationer för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd i Afghanistan ska ges direkt till dessa organisationer, utan att talibanregeringen används som mellanhand. Med tanke på de förväntade behov som uppstår till följd av den rådande situationen i Afghanistan och i andra delar av världen, och som behöver finansieras genom reserven för solidaritet och katastrofbistånd, både internt och externt, vilket kan leda till finansiella brister, beslutar parlamentet att öka finansieringen av det humanitära biståndet med 20 %. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet beklagar den ojämlika vaccinationstäckningen i världen. Parlamentet betonar därför behovet av att underlätta tillgången till covid-19-vacciner i utvecklingsländerna, särskilt genom Covax-initiativet, samt att stödja utvecklingsländerna att förbättra sina hälso- och sjukvårdssystem. Parlamentet beslutar därför att öronmärka 1 miljard EUR för detta ändamål från bufferten för nya utmaningar och prioriteringar inom ramen för instrumentet Europa i världen under 2022 genom att från detta belopp dra av de överförda anslagen från instrumentet Europa i världen från 2021, samt ytterligare 100 miljoner EUR under budgetposten ”Människor – globala utmaningar” utöver alla de åtaganden som kommissionen redan gjort. Parlamentet begär att medlemsstaterna skyndsamt uppfyller de Covax-åtaganden som redan gjorts och uppmanar dem att anslå ytterligare 2 miljarder EUR, antingen till Covax eller till vaccindoser, under första halvåret 2022. Parlamentet påminner om att budgetposten ”Människor – globala utmaningar” också syftar till att finansiera omedelbara utmaningar och utmaningar på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet framhåller unionens globala stödinsatser för flyktingar och påminner om den viktiga roll som Turkiet och de övriga värdländerna, även i södra Medelhavsområdet, spelar i mottagandet av flyktingar, särskilt från Syrien. Parlamentet bekräftar på nytt att unionen och dess medlemsstater måste fortsätta att tillhandahålla effektivt och övervakat bistånd till syriska flyktingar i värdländerna. Parlamentet betonar att den framtida finansieringen av de syriska flyktingarnas behov inte beaktades i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen eller instrumentet Europa i världen, och därför inte bör täckas av de planerade instrumenten, inbegripet bufferten instrumentet Europa i världen, eftersom paketet till förmån för flyktingar från Syrien, Irak eller andra länder inte är en reaktion på en ny kris eller oförutsedda behov. Parlamentet begär att eventuella efterföljare till EU:s facilitet för flyktingar i Turkiet ska finansieras med nya anslag och ytterligare bidrag från medlemsstaterna och åtföljas av en motsvarande revidering av förordningen om den fleråriga budgetramen för att höja taket för rubrik 6 i syfte att återspegla de faktiska finansiella behoven för unionens yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den turkiska regeringen inte är direkt involverad i förvaltningen och tilldelningen av medel inom ramen för efterföljande program till faciliteten för flyktingar i Turkiet, och att dessa medel i första hand ges direkt till flyktingar och värdsamhällen och förvaltas av organisationer som garanterar ansvarsskyldighet och insyn. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker den nyckelroll som EU:s makroekonomiska stöd till Moldavien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Georgien, Jordanien, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien, Tunisien och Ukraina spelar när det gäller att främja investeringar och stödja återhämtningen från covid-19-krisen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att skydd och främjande av mänskliga rättigheter och demokrati globalt samt stärkt egenmakt för kvinnor och skydd av utsatta grupper, såsom barn, fortsätter att vara av grundläggande intresse för unionens yttre åtgärder. Parlamentet beslutar därför att öka finansieringen av dessa budgetposter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet beslutar att öka stödet för strategisk kommunikation, särskilt åtgärder för att motverka global desinformation genom systematisk spårning och exponering av desinformation som sprids av stater och andra aktörer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet ökar därför nivån på åtagandebemyndigandena för rubrik 6 med 563 429 451 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

60.

Rubrik 7 – Europeisk offentlig förvaltning

| 61. | Europaparlamentet anser att rådets nedskärningar är oberättigade och inte skulle göra det möjligt för kommissionen att fullgöra sina uppgifter. Parlamentet återinför därför budgetförslaget för kommissionens administrativa utgifter, även för dess kontor. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att vissa avdelningar, särskilt kommissionens generaldirektorat för miljö och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), kommer att behöva personalförstärkningar med tanke på de nya lagstiftningsförslagen och de strategiska initiativ som grundar sig på målen i den europeiska gröna given, såsom 55 %-paketet, strategin för biologisk mångfald, kemikaliestrategin för hållbarhet och unionens ökade utgifter till följd av Next Generation EU och faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att som opartisk medlare omgående ompröva dessa behov och att föreslå lämpliga förstärkningar i sin ändringsskrivelse eller under förlikningen, utan att undergräva den faktiska personalnivån inom kommissionens övriga avdelningar eller byråer. Parlamentet framhåller att den nuvarande budget- och personalnivån begränsar Olafs möjligheter att utföra sitt arbete i alla medlemsstater. Parlamentet uppmärksammar även Olafs ökade arbetsbörda när det gäller genomförandet av unionens facilitet för återhämtning och resiliens och kontakterna med Eppo. |
| --- | --- |

62.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 63. | Europaparlamentet påminner om hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för att fastställa politiska prioriteringar och införa nya initiativ som kan komma att omvandlas till unionens ordinarie verksamhet och program. Efter att ha gjort en noggrann analys av alla inlämnade förslag och till fullo beaktat kommissionens bedömning av huruvida förslagen uppfyller lagstadgade krav och är genomförbara, antar parlamentet ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder som återspeglar parlamentets politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt genomföra pilotprojekt och förberedande åtgärder och att ge återkoppling om de resultat som uppnåtts på plats. |
| --- | --- |

63.

Betalningar

| 64. | Europaparlamentet understryker behovet av att tillhandahålla en tillräcklig nivå på betalningsbemyndigandena i 2022 års budget och beslutar därför att återställa rådets nedskärningar och att förstärka betalningsbemyndigandena för de budgetposter där ändringar har gjorts av åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

64.

Övriga avsnitt

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 65. | Europaparlamentet bibehåller i enlighet med sin resolution om beräkning av inkomster och utgifter som antogs av kammaren den 29 april 2021 den totala nivån på sin budget för 2022 på 2 112 904 198 EUR. Parlamentet införlivar budgetneutrala tekniska justeringar för att återspegla aktuell information som inte var tillgänglig tidigare i år. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 29 april 2021 om beräkning av sina inkomster och utgifter för budgetåret 2022.






  a) | Parlamentet noterar den kommande halvtidsöversynen av strategin för miljöledningssystem (Emas) på medellång sikt. Parlamentet upprepar sin uppmaning att ändra parlamentets nuvarande plan för minskning av koldioxidutsläpp för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2030 med hjälp av ett internt koldioxidpris. |
| --- | --- | --- |

66.

a)

Parlamentet noterar den kommande halvtidsöversynen av strategin för miljöledningssystem (Emas) på medellång sikt. Parlamentet upprepar sin uppmaning att ändra parlamentets nuvarande plan för minskning av koldioxidutsläpp för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2030 med hjälp av ett internt koldioxidpris.

| b) | Parlamentet noterar att ett av de viktigaste fokusområdena för Emas på medellång sikt kommer att vara att minska utsläppen från persontransporter. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en rimlig minskning av resor i samband med sammanträden som på ett effektivt sätt kan genomföras på distans eller genom hybridlösningar, och främjande av en övergång till koldioxidsnåla alternativ för alla återstående resor, under förutsättning att detta inte påverkar kvaliteten på lagstiftningsarbetet och det politiska arbetet. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet noterar att ett av de viktigaste fokusområdena för Emas på medellång sikt kommer att vara att minska utsläppen från persontransporter. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en rimlig minskning av resor i samband med sammanträden som på ett effektivt sätt kan genomföras på distans eller genom hybridlösningar, och främjande av en övergång till koldioxidsnåla alternativ för alla återstående resor, under förutsättning att detta inte påverkar kvaliteten på lagstiftningsarbetet och det politiska arbetet.

| c) | Parlamentet välkomnar utvidgningen av det frivilliga distansarbetet för parlamentets personal. Parlamentet upprepar att man vill se en prioritering av hybridsammanträden eller sammanträden helt på distans när dessa inte inbegriper något politiskt beslutsfattande, såsom utfrågningar och diskussioner eller interna och förberedande sammanträden. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att förberedande sammanträden och briefingar efter tjänsteresor ska hållas på distans i samband med alla officiella delegationsbesök, och att detta ska vara ett villkor för godkännande, och att godkännande av delegationer från och med 2022 begränsas till att endast omfatta sådana som är berättigade. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att se till att extra utskottssammanträden i Strasbourg strikt begränsas till exceptionella omständigheter och att de vederbörligen motiveras innan de godkänns i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet välkomnar utvidgningen av det frivilliga distansarbetet för parlamentets personal. Parlamentet upprepar att man vill se en prioritering av hybridsammanträden eller sammanträden helt på distans när dessa inte inbegriper något politiskt beslutsfattande, såsom utfrågningar och diskussioner eller interna och förberedande sammanträden. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att förberedande sammanträden och briefingar efter tjänsteresor ska hållas på distans i samband med alla officiella delegationsbesök, och att detta ska vara ett villkor för godkännande, och att godkännande av delegationer från och med 2022 begränsas till att endast omfatta sådana som är berättigade. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att se till att extra utskottssammanträden i Strasbourg strikt begränsas till exceptionella omständigheter och att de vederbörligen motiveras innan de godkänns i varje enskilt fall.

| d) | Parlamentet välkomnar den pågående processen för att revidera reglerna för tjänsteresor. Parlamentet upprepar sitt krav på ett korrekt behovsbaserat godkännande och användning av koldioxidsnåla transportslag när så är möjligt. Parlamentet upprepar sin uppmaning att se över reglerna för tjänsteresor för ackrediterade parlamentsassistenter i enlighet med samma principer. |
| --- | --- |

d)

Parlamentet välkomnar den pågående processen för att revidera reglerna för tjänsteresor. Parlamentet upprepar sitt krav på ett korrekt behovsbaserat godkännande och användning av koldioxidsnåla transportslag när så är möjligt. Parlamentet upprepar sin uppmaning att se över reglerna för tjänsteresor för ackrediterade parlamentsassistenter i enlighet med samma principer.

| e) | Parlamentet uppmuntrar ledamöterna att använda koldioxidsnåla transportalternativ. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en revidering av tillämpningsföreskrifterna för ledamotsstadgan så att flexibla flygbiljetter i ekonomiklass ersätts när ledamöterna reser inom unionen, med undantag för vederbörligen motiverade undantag. |
| --- | --- |

e)

Parlamentet uppmuntrar ledamöterna att använda koldioxidsnåla transportalternativ. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en revidering av tillämpningsföreskrifterna för ledamotsstadgan så att flexibla flygbiljetter i ekonomiklass ersätts när ledamöterna reser inom unionen, med undantag för vederbörligen motiverade undantag.

| f) | Parlamentet upprepar sin uppmaning till parlamentet att samarbeta nära med de berörda lokala myndigheterna, och särskilt Brysselregionen i dess ansträngningar att bli en föregångare när det gäller hållbar rörlighet i städer genom att inta en proaktiv roll i genomförandet av GoodMove-planen, särskilt när det gäller parkeringsplatser. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en utvidgning av tjänstecykelsystemet inom parlamentet och uppmaningen att tjänstebilar ska användas för att transportera ledamöter, personal och ackrediterade assistenter med reseförordnanden mellan Bryssel och Strasbourg. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en lämplig ökning av antalet parkeringsplatser som uteslutande är reserverade för elfordon. |
| --- | --- |

f)

Parlamentet upprepar sin uppmaning till parlamentet att samarbeta nära med de berörda lokala myndigheterna, och särskilt Brysselregionen i dess ansträngningar att bli en föregångare när det gäller hållbar rörlighet i städer genom att inta en proaktiv roll i genomförandet av GoodMove-planen, särskilt när det gäller parkeringsplatser. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en utvidgning av tjänstecykelsystemet inom parlamentet och uppmaningen att tjänstebilar ska användas för att transportera ledamöter, personal och ackrediterade assistenter med reseförordnanden mellan Bryssel och Strasbourg. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en lämplig ökning av antalet parkeringsplatser som uteslutande är reserverade för elfordon.

| g) | Parlamentet välkomnar det kommande förslaget om en revidering av reglerna för besöksgrupper. Parlamentet noterar de åtgärder som vidtagits av de ansvariga avdelningarna för att informera besöksgrupper om miljöpåverkan av deras transporter. Parlamentet upprepar sitt krav på att ett system för ersättning av resekostnader som uppmuntrar till lägre miljöpåverkan ska inrättas 2022. Parlamentet vill se att de reviderade reglerna är i linje med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), särskilt punkt 9 om kollektivtrafik, och att anpassa resekostnaderna för besöksgrupper till ändrade marknadspriser och möjliggöra ändringar för att undvika att marknadsfluktuationer för resekostnader indirekt leder till geografisk diskriminering av besökare. |
| --- | --- |

g)

Parlamentet välkomnar det kommande förslaget om en revidering av reglerna för besöksgrupper. Parlamentet noterar de åtgärder som vidtagits av de ansvariga avdelningarna för att informera besöksgrupper om miljöpåverkan av deras transporter. Parlamentet upprepar sitt krav på att ett system för ersättning av resekostnader som uppmuntrar till lägre miljöpåverkan ska inrättas 2022. Parlamentet vill se att de reviderade reglerna är i linje med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), särskilt punkt 9 om kollektivtrafik, och att anpassa resekostnaderna för besöksgrupper till ändrade marknadspriser och möjliggöra ändringar för att undvika att marknadsfluktuationer för resekostnader indirekt leder till geografisk diskriminering av besökare.

| h) | Parlamentet noterar att det pågår genomförbarhetsstudier för att bedöma kostnadseffektiviteten i att installera nya solcellspaneler i flera byggnader i Bryssel, och upprepar samtidigt sin uppmaning att installera toppmoderna takmonterade solceller för att uppnå maximal potential i Bryssel senast 2023. Parlamentet upprepar sin efterlysning av ett stopp för uppgraderingar av värmeanläggningar för fossila bränslen och vill se att en färdplan för utfasning av fossila bränslen med särskilda milstolpar antas under 2022 för att undvika strandade tillgångar, och efterlyser en analys av huruvida det är ändamålsenligt och effektivt att använda värmepumpsystem och annan relevant teknik i linje med Emas-målen. Parlamentet upprepar sin uppmaning att samtidigt gradvis ersätta ursprungsgarantier i samband med offentlig upphandling med lokala förnybara energikällor. |
| --- | --- |

h)

Parlamentet noterar att det pågår genomförbarhetsstudier för att bedöma kostnadseffektiviteten i att installera nya solcellspaneler i flera byggnader i Bryssel, och upprepar samtidigt sin uppmaning att installera toppmoderna takmonterade solceller för att uppnå maximal potential i Bryssel senast 2023. Parlamentet upprepar sin efterlysning av ett stopp för uppgraderingar av värmeanläggningar för fossila bränslen och vill se att en färdplan för utfasning av fossila bränslen med särskilda milstolpar antas under 2022 för att undvika strandade tillgångar, och efterlyser en analys av huruvida det är ändamålsenligt och effektivt att använda värmepumpsystem och annan relevant teknik i linje med Emas-målen. Parlamentet upprepar sin uppmaning att samtidigt gradvis ersätta ursprungsgarantier i samband med offentlig upphandling med lokala förnybara energikällor.

| i) | Parlamentet påminner om att en stor majoritet av parlamentet har uttryckt sitt stöd för ett enda säte för att säkerställa att pengar från unionens skattebetalare används på ett effektivt sätt och för att parlamentet ska ta sitt institutionella ansvar att minska sitt koldioxidavtryck. Parlamentet påminner om att enligt fördraget om Europeiska unionen ska Europaparlamentet ha sitt säte i Strasbourg. Parlamentet noterar att permanenta ändringar skulle kräva en ändring av fördraget, och att enhällighet krävs för en sådan ändring. |
| --- | --- |

i)

Parlamentet påminner om att en stor majoritet av parlamentet har uttryckt sitt stöd för ett enda säte för att säkerställa att pengar från unionens skattebetalare används på ett effektivt sätt och för att parlamentet ska ta sitt institutionella ansvar att minska sitt koldioxidavtryck. Parlamentet påminner om att enligt fördraget om Europeiska unionen ska Europaparlamentet ha sitt säte i Strasbourg. Parlamentet noterar att permanenta ändringar skulle kräva en ändring av fördraget, och att enhällighet krävs för en sådan ändring.

| j) | Parlamentet välkomnar att Emas handlingsplan för 2021 föreskriver ett obligatoriskt samråd med helpdesken för miljöanpassad offentlig upphandling för alla upphandlingsförfaranden inom de prioriterade produktkategorierna, om det anses lämpligt. Parlamentet upprepar dock sin efterlysning av en skyldighet att konsultera helpdesken för miljöanpassad offentlig upphandling för upphandlingar som överstiger 15 000 EUR. |
| --- | --- |

j)

Parlamentet välkomnar att Emas handlingsplan för 2021 föreskriver ett obligatoriskt samråd med helpdesken för miljöanpassad offentlig upphandling för alla upphandlingsförfaranden inom de prioriterade produktkategorierna, om det anses lämpligt. Parlamentet upprepar dock sin efterlysning av en skyldighet att konsultera helpdesken för miljöanpassad offentlig upphandling för upphandlingar som överstiger 15 000 EUR.

| k) | Parlamentet påminner om att efter presidiets beslut från 2018 om ersättningen för allmänna utgifter har efterföljande beslut fattats i kammaren, och upprepar därför sina krav till presidiet om att införa ändringar av bestämmelserna för ersättningen för allmänna utgifter senast i slutet av 2021. |
| --- | --- |

k)

Parlamentet påminner om att efter presidiets beslut från 2018 om ersättningen för allmänna utgifter har efterföljande beslut fattats i kammaren, och upprepar därför sina krav till presidiet om att införa ändringar av bestämmelserna för ersättningen för allmänna utgifter senast i slutet av 2021.

| l) | Parlamentet uppmanar presidiet att fastställa tydliga och rättsligt säkra standarder som närmare anger i vilka fall skydd av visselblåsare kan beviljas, inbegripet för ackrediterade assistenter, och att offentliggöra dessa standarder. |
| --- | --- |

l)

Parlamentet uppmanar presidiet att fastställa tydliga och rättsligt säkra standarder som närmare anger i vilka fall skydd av visselblåsare kan beviljas, inbegripet för ackrediterade assistenter, och att offentliggöra dessa standarder.

| m) | Parlamentet framhåller behovet att se över parlamentets personalpolitik för att göra det möjligt för institutionen att använda sig av den sakkunskap som förvärvats av all personal vid parlamentet. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att ändra bestämmelserna för att göra det möjligt för alla personalkategorier, inklusive ackrediterade assistenter, att delta i interna uttagningsprov och att inrätta system för personalutveckling som gör det möjligt för parlamentet att behålla den sakkunskap som finns inom dessa kategorier vid institutionen. |
| --- | --- |

m)

Parlamentet framhåller behovet att se över parlamentets personalpolitik för att göra det möjligt för institutionen att använda sig av den sakkunskap som förvärvats av all personal vid parlamentet. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att ändra bestämmelserna för att göra det möjligt för alla personalkategorier, inklusive ackrediterade assistenter, att delta i interna uttagningsprov och att inrätta system för personalutveckling som gör det möjligt för parlamentet att behålla den sakkunskap som finns inom dessa kategorier vid institutionen.

| n) | Parlamentet beklagar att presidiet vägrar att genomföra den önskan från kammaren som uttryckts vid ett flertal tillfällen om att vidta åtgärder för att till fullo anpassa ersättningsnivåerna för tjänstemän, övriga anställda och ackrediterade assistenter när det gäller tjänsteresor mellan parlamentets tre arbetsorter. Parlamentet uppmanar presidiet att ta itu med denna fråga för att utan ytterligare dröjsmål åtgärda denna ojämlikhet, och att vidta omedelbara åtgärder med avseende på den revidering av de tillämpliga bestämmelserna som är nödvändig för att ändra den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

n)

Parlamentet beklagar att presidiet vägrar att genomföra den önskan från kammaren som uttryckts vid ett flertal tillfällen om att vidta åtgärder för att till fullo anpassa ersättningsnivåerna för tjänstemän, övriga anställda och ackrediterade assistenter när det gäller tjänsteresor mellan parlamentets tre arbetsorter. Parlamentet uppmanar presidiet att ta itu med denna fråga för att utan ytterligare dröjsmål åtgärda denna ojämlikhet, och att vidta omedelbara åtgärder med avseende på den revidering av de tillämpliga bestämmelserna som är nödvändig för att ändra den rättsliga ramen.

| o) | Parlamentet uppmanar på nytt talmanskonferensen att se över genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen. Parlamentet understryker att en sådan revidering bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag. |
| --- | --- |

o)

Parlamentet uppmanar på nytt talmanskonferensen att se över genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen. Parlamentet understryker att en sådan revidering bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag.

| p) | Parlamentet noterar presidiets beslut av den 8 februari 2021 om omröstning inom ramen för systemet för distanssammanträden. Parlamentet noterar att i avsaknad av ett beslut från talmannen om att fastställa extraordinära omständigheter är det för närvarande inte möjligt att rösta på distans. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att låta ledamöterna utöva sin rösträtt under föräldraledighet, vid långvarig sjukdom eller vid force majeure. |
| --- | --- |

p)

Parlamentet noterar presidiets beslut av den 8 februari 2021 om omröstning inom ramen för systemet för distanssammanträden. Parlamentet noterar att i avsaknad av ett beslut från talmannen om att fastställa extraordinära omständigheter är det för närvarande inte möjligt att rösta på distans. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att låta ledamöterna utöva sin rösträtt under föräldraledighet, vid långvarig sjukdom eller vid force majeure.

| q) | Parlamentet noterar det pågående arbetet med att ersätta wifi-infrastruktur på de tre arbetsorterna. Parlamentet vill se att den nya infrastrukturen installeras snabbt. |
| --- | --- |

q)

Parlamentet noterar det pågående arbetet med att ersätta wifi-infrastruktur på de tre arbetsorterna. Parlamentet vill se att den nya infrastrukturen installeras snabbt.

| r) | Parlamentet påminner om de inneboende riskerna för informationssäkerheten och integriteten med att använda tredjepartsberoende lösningar och de positiva effekterna av att använda programvara med öppen källkod. Parlamentet insisterar på att användarna bör ges möjlighet att använda programvara med öppen källkod på parlamentets enheter och behovet av decentraliserade lösningar med öppen källkod för virtuella möten och snabbmeddelandetjänster. Parlamentet framhåller behovet att på lämpligt sätt utbilda användare med särskilt fokus på cybersäkerhet. Parlamentet betonar behovet av automatisk språktranskriptions- och översättningsprogramvara för att stödja en likvärdig spridning av information på alla officiella språk. |
| --- | --- |

r)

Parlamentet påminner om de inneboende riskerna för informationssäkerheten och integriteten med att använda tredjepartsberoende lösningar och de positiva effekterna av att använda programvara med öppen källkod. Parlamentet insisterar på att användarna bör ges möjlighet att använda programvara med öppen källkod på parlamentets enheter och behovet av decentraliserade lösningar med öppen källkod för virtuella möten och snabbmeddelandetjänster. Parlamentet framhåller behovet att på lämpligt sätt utbilda användare med särskilt fokus på cybersäkerhet. Parlamentet betonar behovet av automatisk språktranskriptions- och översättningsprogramvara för att stödja en likvärdig spridning av information på alla officiella språk.

| s) | Parlamentet noterar de strategiska riktlinjer för molntjänster som presidiet antog i juni 2020. Parlamentet upprepar sin efterlysning av åtgärder för att säkerställa att parlamentets upphandling av programvara och digital infrastruktur, inbegripet molnlösningar, undviker inlåsning till en leverantör genom krav på portabilitet och fullständig interoperabilitet och användning av programvara med öppen källkod samt öronmärkning av upphandling för små och medelstora företag och nystartade företag. |
| --- | --- |

s)

Parlamentet noterar de strategiska riktlinjer för molntjänster som presidiet antog i juni 2020. Parlamentet upprepar sin efterlysning av åtgärder för att säkerställa att parlamentets upphandling av programvara och digital infrastruktur, inbegripet molnlösningar, undviker inlåsning till en leverantör genom krav på portabilitet och fullständig interoperabilitet och användning av programvara med öppen källkod samt öronmärkning av upphandling för små och medelstora företag och nystartade företag.

| t) | Parlamentet noterar de tjänster som vissa förbindelsekontor tillhandahåller på icke-officiella EU-språk. Parlamentet uppmanar presidiet att analysera möjligheten och de uppskattade finansiella kostnaderna för att ta fram kommunikationsmaterial, till exempel för Europa Experience-centrumen, på de språk som talas av språkliga minoriteter, regioner och samhällen i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

t)

Parlamentet noterar de tjänster som vissa förbindelsekontor tillhandahåller på icke-officiella EU-språk. Parlamentet uppmanar presidiet att analysera möjligheten och de uppskattade finansiella kostnaderna för att ta fram kommunikationsmaterial, till exempel för Europa Experience-centrumen, på de språk som talas av språkliga minoriteter, regioner och samhällen i de olika medlemsstaterna.

| u) | Parlamentet noterar de ungefärliga kostnaderna för utkontraktering av översättningen av viktiga utrikespolitiska resolutioner till det berörda landets officiella språk. Parlamentet upprepar sin uppmaning att översätta sådana dokument i syfte att öka genomslagskraften och räckvidden för parlamentets utrikespolitiska verksamhet, och att säkerställa att tillräckliga anslag görs tillgängliga för detta ändamål. |
| --- | --- |

u)

Parlamentet noterar de ungefärliga kostnaderna för utkontraktering av översättningen av viktiga utrikespolitiska resolutioner till det berörda landets officiella språk. Parlamentet upprepar sin uppmaning att översätta sådana dokument i syfte att öka genomslagskraften och räckvidden för parlamentets utrikespolitiska verksamhet, och att säkerställa att tillräckliga anslag görs tillgängliga för detta ändamål.

| v) | Parlamentet noterar projektet ”Immersive Online Experience” och annan onlineverksamhet för besökarna. Parlamentet begär att man utvecklar och främjar möjligheter för medlemsstaternas och partnerländernas medborgare och invånare att göra virtuella guidade turer i parlamentet för att öka den breda allmänhetens förståelse för institutionens arbete och värderingar. |
| --- | --- |

v)

Parlamentet noterar projektet ”Immersive Online Experience” och annan onlineverksamhet för besökarna. Parlamentet begär att man utvecklar och främjar möjligheter för medlemsstaternas och partnerländernas medborgare och invånare att göra virtuella guidade turer i parlamentet för att öka den breda allmänhetens förståelse för institutionens arbete och värderingar.

| w) | Parlamentet upprepar sin begäran till presidiet att tillkännage sitt beslut om Paul-Henri Spaak-byggnaden, inklusive en detaljerad kostnadsfördelning och styrkande handlingar. |
| --- | --- |

w)

Parlamentet upprepar sin begäran till presidiet att tillkännage sitt beslut om Paul-Henri Spaak-byggnaden, inklusive en detaljerad kostnadsfördelning och styrkande handlingar.

| x) | Parlamentet påminner om artikel 27.1 och 27.2 i Europaparlamentets ledamotsstadga som rör den frivilliga pensionsfond som parlamentet har inrättat. |
| --- | --- |

x)

Parlamentet påminner om artikel 27.1 och 27.2 i Europaparlamentets ledamotsstadga som rör den frivilliga pensionsfond som parlamentet har inrättat.

| y) | Parlamentet noterar de åtgärder som parlamentet vidtagit för att mildra covid-19-pandemins effekter på städ- och cateringtjänsteleverantörer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att ompröva parlamentets strategi för externalisering av städ- och cateringtjänster. |
| --- | --- |

y)

Parlamentet noterar de åtgärder som parlamentet vidtagit för att mildra covid-19-pandemins effekter på städ- och cateringtjänsteleverantörer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att ompröva parlamentets strategi för externalisering av städ- och cateringtjänster.

Övriga avsnitt (avsnitt IV–X)

| 67. | Europaparlamentet noterar att budgetförslaget huvudsakligen återspeglar budgetberäkningarna från de olika institutioner som ingår i budgetens övriga avsnitt och som därför, med vissa undantag, motsvarar deras finansiella behov. Parlamentet anser att de systematiska nedskärningar som rådet föreslagit därför skulle ha en skadlig inverkan på de berörda institutionernas arbete och följaktligen på deras viktiga bidrag till unionens funktionssätt. Parlamentet föreslår därför att nivåerna i budgetförslaget återinförs i nästan alla fall, även när det gäller Europeiska datatillsynsmannen och Regionkommittén, inklusive deras tjänsteförteckningar, så att de kan utföra alla uppgifter som de har anförtrotts och även nya uppdrag. I enlighet med den ”gentlemen’s agreement” som ingåtts ändrar parlamentet inte resultatet av rådets behandling när det gäller avsnitten om rådet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att det i vissa fall och med beaktande av institutionernas budgetberäkningar är nödvändigt att öka anslagen eller personalresurserna över nivån i budgetförslaget för att tillgodose nya behov och politiska mål. Parlamentet föreslår därför






  a) | när det gäller Europeiska unionens domstol och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetposter som rör löner och rättigheter för anställda, även när det gäller tjänsteförteckningarna, för att bibehålla en anslagsnivå i linje med budgetberäkningarna, |
| --- | --- | --- |

68.

a)

när det gäller Europeiska unionens domstol och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetposter som rör löner och rättigheter för anställda, även när det gäller tjänsteförteckningarna, för att bibehålla en anslagsnivå i linje med budgetberäkningarna,

| b) | när det gäller Europeiska revisionsrätten, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetpost 1200 ”Löner och ersättningar”, även med avseende på revisionsrättens tjänsteförteckning, för att bibehålla den anslagsnivå som revisionsrätten anser nödvändig, särskilt för att täcka ytterligare revisionsuppgifter kopplade till ökade unionsmedel (faciliteten för återhämtning och resiliens och Next Generation EU), |
| --- | --- |

b)

när det gäller Europeiska revisionsrätten, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetpost 1200 ”Löner och ersättningar”, även med avseende på revisionsrättens tjänsteförteckning, för att bibehålla den anslagsnivå som revisionsrätten anser nödvändig, särskilt för att täcka ytterligare revisionsuppgifter kopplade till ökade unionsmedel (faciliteten för återhämtning och resiliens och Next Generation EU),

| c) | när det gäller Europeiska utrikestjänsten, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetpost 2214 ”Strategisk kommunikationskapacitet” och budgetpost 1200 ”Kontraktsanställda” för att ytterligare intensifiera kampen mot desinformation, särskilt i Fjärran Östern. Dessutom en ökning av anslagen för budgetpost 1100 ”Grundlöner”, några få ytterligare tillhörande budgetposter och tjänsteförteckningen för att göra det möjligt för Europeiska utrikestjänsten att ersätta utstationerade nationella experter med ordinarie personal och fullgöra sina uppgifter inom ramen för det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

c)

när det gäller Europeiska utrikestjänsten, en ökning av anslagen över nivån i budgetförslaget för budgetpost 2214 ”Strategisk kommunikationskapacitet” och budgetpost 1200 ”Kontraktsanställda” för att ytterligare intensifiera kampen mot desinformation, särskilt i Fjärran Östern. Dessutom en ökning av anslagen för budgetpost 1100 ”Grundlöner”, några få ytterligare tillhörande budgetposter och tjänsteförteckningen för att göra det möjligt för Europeiska utrikestjänsten att ersätta utstationerade nationella experter med ordinarie personal och fullgöra sina uppgifter inom ramen för det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter.

o

o o

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027, Bilaga 2: Förklaringar. (Antagna texter (P9_TA(2020)0357).

(6)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(7)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0106.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0158.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1755 av den 6 oktober 2021 om inrättande av brexitjusteringsreserven (EUT L 357, 8.10.2021, s. 1).

(11)  Förordning nr 1 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT P 17, 6.10.1958, s. 385).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

(13)  Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om utvärdering av de internationella redovisningsstandarderna (IAS) och verksamheten i International Financial Reporting Standards Foundation (IFRS Foundation), European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) och Public Interest Oversight Board (Piob) (EUT C 86, 6.3.2018, s. 24)).

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Ansvarsförsäkring för motorfordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 184/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0336),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0211/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0035/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0035/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 85.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 13 februari 2019 (EUT C 449, 23.12.2020, s. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 oktober 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv 2009/103/EG om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2021/2118.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/103/EG

Kommissionen är fast besluten att försvara en hög skyddsnivå för skadelidande inom ramen för direktivet om motorfordonsförsäkring. Vårt mål är att säkerställa att skadelidande, även i gränsöverskridande situationer, får ersättning så snabbt som möjligt och inte omfattas av oproportionella förfarandekrav som kan hindra deras tillgång till ersättning. Hur effektiv ersättningen är beror till stor del på om den ges i rätt tid. Vi noterar i detta avseende de farhågor som Europaparlamentet upprepade gånger uttryckt när det gäller skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om preskriptionstider, dvs. den relevanta tidsperiod under vilken en skadelidande kan väcka talan. Kommissionen kommer att behandla denna fråga noggrant och undersöka möjliga rättsmedel för att ytterligare stärka skyddet av brottsoffer, om det skulle finnas bevis för att åtgärder på unionsnivå är motiverade.

---

| 5.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 oktober 2021 om förslaget till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Samråd)

(2022/C 184/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0087),

| — | med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0166/2021),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för transport och turism. |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för transport och turism.

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0246/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0246/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning [XXXX] (10) (Horisont Europa-förordningen) policyramen och den rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att genomföra de unionsprioriteringar som Horisont Europa riktar in sig på och säkerställa tydliga effekter för EU och dess medborgare som kan uppnås mer effektivt i partnerskap genom en strategisk vision som delas av partner och som de engagerar sig för snarare än av unionen ensam. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning [XXXX] (10) (Horisont Europa-förordningen) policyramen och den rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att genomföra de unionsprioriteringar som Horisont Europa riktar in sig på och säkerställa tydliga effekter för EU och dess medborgare som kan uppnås mer effektivt i partnerskap genom en strategisk vision som delas av partner och som de engagerar sig för snarare än av unionen ensam.

| (1) | För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning [XXXX] (10) (Horisont Europa-förordningen) policyramen och den rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att genomföra de
  unionsåtaganden och
  unionsprioriteringar som Horisont Europa riktar in sig på och säkerställa tydliga effekter för EU, dess medborgare
  och miljön
  som kan uppnås mer effektivt i partnerskap genom en strategisk vision som delas av partner och som de engagerar sig för snarare än av unionen ensam. |
| --- | --- |

(1)

För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning [XXXX] (10) (Horisont Europa-förordningen) policyramen och den rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att genomföra de
  unionsåtaganden och
  unionsprioriteringar som Horisont Europa riktar in sig på och säkerställa tydliga effekter för EU, dess medborgare
  och miljön
  som kan uppnås mer effektivt i partnerskap genom en strategisk vision som delas av partner och som de engagerar sig för snarare än av unionen ensam.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå de strategiska målen, till exempel att påskynda
  övergången till
  mål för hållbar utveckling samt ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till
  återhämtningen
  från den aldrig tidigare skådade covid-krisen. Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa de komplexa utmaningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå de strategiska målen, till exempel att påskynda
  övergången till
  mål för hållbar utveckling samt ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till
  återhämtningen
  från den aldrig tidigare skådade covid-krisen. Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa de komplexa utmaningarna.

| (2) | I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå de strategiska målen, till exempel att påskynda
  uppnåendet av Förenta nationernas (FN)
  mål för hållbar utveckling,
  unionsåtagandena enligt Parisavtalet, vilka antagits med stöd av FN:s ramkonvention om klimatförändringar

   (1a)

  (”Parisavtalet”)
  samt
  övergångarna till
  ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till
  en socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftig återhämtning
  från den aldrig tidigare skådade covid-krisen
  och samtidigt stärka Europas industriella ledarskap
  . Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa komplexa utmaningar
  , till gagn för samhället
  . |
| --- | --- |

(2)

I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå de strategiska målen, till exempel att påskynda
  uppnåendet av Förenta nationernas (FN)
  mål för hållbar utveckling,
  unionsåtagandena enligt Parisavtalet, vilka antagits med stöd av FN:s ramkonvention om klimatförändringar

   (1a)

  (”Parisavtalet”)
  samt
  övergångarna till
  ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till
  en socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftig återhämtning
  från den aldrig tidigare skådade covid-krisen
  och samtidigt stärka Europas industriella ledarskap
  . Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa komplexa utmaningar
  , till gagn för samhället
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | För att säkerställa vetenskaplig spetskompetens och i enlighet med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) bör den vetenskapliga forskningens frihet säkerställas och de striktaste normer för vetenskaplig integritet främjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

För att säkerställa vetenskaplig spetskompetens och i enlighet med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) bör den vetenskapliga forskningens frihet säkerställas och de striktaste normer för vetenskaplig integritet främjas.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Etisk praxis och grundläggande etiska principer måste respekteras inom alla europeiska partnerskap och samtidigt måste de etiska normer följas som fastställs i de olika nationella, sektorsspecifika eller institutionella etiska reglerna. Vid deras forskningsverksamhet bör principerna i artikel 19 i Horisont Europa-förordningen genomgående tillämpas, liksom principerna i kommissionens uttalande om etik och stamcellsforskning till den del det berör den artikeln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

Etisk praxis och grundläggande etiska principer måste respekteras inom alla europeiska partnerskap och samtidigt måste de etiska normer följas som fastställs i de olika nationella, sektorsspecifika eller institutionella etiska reglerna. Vid deras forskningsverksamhet bör principerna i artikel 19 i Horisont Europa-förordningen genomgående tillämpas, liksom principerna i kommissionens uttalande om etik och stamcellsforskning till den del det berör den artikeln.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer
  som
  stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata och/eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation som ger ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan
  hävda sina intressen på
  strategiska
  områden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer
  som
  stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata och/eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation som ger ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan
  hävda sina intressen på
  strategiska
  områden
  .

| (3) | För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av
  alla
  relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet,
  små och medelstora företag och nystartade företag, universitet,
  forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer
  , inbegripet icke-statliga organisationer och
  stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata och/eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation som ger ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan
  utveckla sitt
  strategiska
  oberoende jämsides med en öppen ekonomi
  . |
| --- | --- |

(3)

För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av
  alla
  relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet,
  små och medelstora företag och nystartade företag, universitet,
  forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer
  , inbegripet icke-statliga organisationer och
  stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata och/eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation som ger ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan
  utveckla sitt
  strategiska
  oberoende jämsides med en öppen ekonomi
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I förordning (EU) 2020/852 (11) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Det skapar en gemensam
  referens
  som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och
  ekonomisk
  verksamhet som har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte medför någon betydande skada för någon av dem. Det är
  referenspunkten
  för gröna investeringar i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I förordning (EU) 2020/852 (11) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Det skapar en gemensam
  referens
  som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och
  ekonomisk
  verksamhet som har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte medför någon betydande skada för någon av dem. Det är
  referenspunkten
  för gröna investeringar i unionen.

| (6) | I förordning (EU) 2020/852 (11) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Det skapar en gemensam
  referensram
  som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och verksamhet som
  omfattas av referensramen och
  har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte medför någon betydande skada för någon av dem. Det är
  referensramen
  för gröna investeringar i unionen. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EU) 2020/852 (11) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Det skapar en gemensam
  referensram
  som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och verksamhet som
  omfattas av referensramen och
  har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte medför någon betydande skada för någon av dem. Det är
  referensramen
  för gröna investeringar i unionen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | I förekommande fall bör partnerskapen beakta kriterier för teknisk granskning enligt artikel 3 och principen om att inte orsaka betydande skada
  från och med
  artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i de tekniska granskningskriterierna. Forskning och innovation, som eftersträvas av partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i förordningen och hålla de tekniska granskningskriterierna uppdaterade och förenliga med målen i den europeiska gröna given. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

I förekommande fall bör partnerskapen beakta kriterier för teknisk granskning enligt artikel 3 och principen om att inte orsaka betydande skada
  från och med
  artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i de tekniska granskningskriterierna. Forskning och innovation, som eftersträvas av partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i förordningen och hålla de tekniska granskningskriterierna uppdaterade och förenliga med målen i den europeiska gröna given.

| (7) | I förekommande fall bör partnerskapen beakta kriterier för teknisk granskning enligt artikel 3 och principen om att inte orsaka betydande skada
  i enlighet med
  artikel 17
  och längre fram
  i förordning (EU) 2020/852
  såvida det gemensamma företagets verksamhet omfattas av den förordningen
  , som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i de tekniska granskningskriterierna. Forskning och innovation, som eftersträvas av partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i förordningen och hålla de tekniska granskningskriterierna uppdaterade och förenliga med målen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

(7)

I förekommande fall bör partnerskapen beakta kriterier för teknisk granskning enligt artikel 3 och principen om att inte orsaka betydande skada
  i enlighet med
  artikel 17
  och längre fram
  i förordning (EU) 2020/852
  såvida det gemensamma företagets verksamhet omfattas av den förordningen
  , som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i de tekniska granskningskriterierna. Forskning och innovation, som eftersträvas av partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i förordningen och hålla de tekniska granskningskriterierna uppdaterade och förenliga med målen i den europeiska gröna given.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen bör finansieras genom Horisont Europa. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen
  och
  minska obalanserna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen bör finansieras genom Horisont Europa. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen
  och
  minska obalanserna.

| (10) | Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen bör finansieras genom Horisont Europa. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa
  hållbara
  lösningar, utbildning och regional utveckling
  , och
  för att
  bemöta de globala utmaningarna och
  öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen
  bör de
  minska obalanserna
  och begränsa miljöpåverkan
  . |
| --- | --- |

(10)

Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen bör finansieras genom Horisont Europa. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa
  hållbara
  lösningar, utbildning och regional utveckling
  , och
  för att
  bemöta de globala utmaningarna och
  öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen
  bör de
  minska obalanserna
  och begränsa miljöpåverkan
  .

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Den nya policystrategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmighet, effektivitet, ändamålsenlighet
  och
  effektinriktning i genomförandet genom att omsätta bestämmelserna i Horisont Europa och erfarenheterna från programgenomförandet inom Horisont 2020 till gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Det syftar till att underlätta skapandet av samarbete och synergier mellan europeiska partnerskap och därigenom fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgång till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Den nya policystrategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmighet, effektivitet, ändamålsenlighet
  och
  effektinriktning i genomförandet genom att omsätta bestämmelserna i Horisont Europa och erfarenheterna från programgenomförandet inom Horisont 2020 till gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Det syftar till att underlätta skapandet av samarbete och synergier mellan europeiska partnerskap och därigenom fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgång till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte.

| (11) | Den nya policystrategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmighet, effektivitet, ändamålsenlighet, effektinriktning
  och mervärde för samhället
  i genomförandet genom att omsätta bestämmelserna i Horisont Europa och erfarenheterna från programgenomförandet inom Horisont 2020 till gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Det syftar till att underlätta skapandet av samarbete och synergier mellan europeiska partnerskap och därigenom fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgång till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

(11)

Den nya policystrategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmighet, effektivitet, ändamålsenlighet, effektinriktning
  och mervärde för samhället
  i genomförandet genom att omsätta bestämmelserna i Horisont Europa och erfarenheterna från programgenomförandet inom Horisont 2020 till gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Det syftar till att underlätta skapandet av samarbete och synergier mellan europeiska partnerskap och därigenom fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgång till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | När synergieffekter har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra effektiviteten och harmoniseringen av reglerna genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive
  inrättandet av ett gemensamt
  back
  office
  som bör tillhandahålla övergripande
  stödfunktioner
  till de gemensamma företagen.
  Detta
  gemensamma
  back office bör göra
  det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov.
  Strukturen bör fastställas med hjälp av tjänstenivåavtal som ska ingås tillsammans av de gemensamma företagen.
  Den gemensamma back office-funktionen
  bör
  omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare.
  Den rättsliga strukturen bör utformas så att den på bästa sätt tillgodoser
  de gemensamma
  företagens gemensamma
  behov, säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla
  möjliga
  synergieffekter mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa-programmet samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

När synergieffekter har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra effektiviteten och harmoniseringen av reglerna genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive
  inrättandet av ett gemensamt
  back
  office
  som bör tillhandahålla övergripande
  stödfunktioner
  till de gemensamma företagen.
  Detta
  gemensamma
  back office bör göra
  det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov.
  Strukturen bör fastställas med hjälp av tjänstenivåavtal som ska ingås tillsammans av de gemensamma företagen.
  Den gemensamma back office-funktionen
  bör
  omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare.
  Den rättsliga strukturen bör utformas så att den på bästa sätt tillgodoser
  de gemensamma
  företagens gemensamma
  behov, säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla
  möjliga
  synergieffekter mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa-programmet samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen.

| (12) | När synergieffekter har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra effektiviteten och harmoniseringen av reglerna genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive
  i tillämpliga fall möjligheten att inrätta en gemensam
  back
  office-funktion
  som bör tillhandahålla övergripande
  stöd
  till de gemensamma företagen.
  Med flera samverkansfunktioner för de
  gemensamma
  företagen blir
  det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov. Den gemensamma back office-funktionen
  får
  omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare. De gemensamma
  företagen bör vid
  behov
  tillsammans kunna ingå tjänstenivåavtal som
  säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla
  tänkbara
  synergieffekter mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa-programmet samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen. |
| --- | --- |

(12)

När synergieffekter har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra effektiviteten och harmoniseringen av reglerna genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive
  i tillämpliga fall möjligheten att inrätta en gemensam
  back
  office-funktion
  som bör tillhandahålla övergripande
  stöd
  till de gemensamma företagen.
  Med flera samverkansfunktioner för de
  gemensamma
  företagen blir
  det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov. Den gemensamma back office-funktionen
  får
  omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare. De gemensamma
  företagen bör vid
  behov
  tillsammans kunna ingå tjänstenivåavtal som
  säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla
  tänkbara
  synergieffekter mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa-programmet samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | De gemensamma företagen bör öka sina insikter och gå mera helhetsbetonat och systeminriktat till väga vid förvaltningen av verksamheten inom sina forskningsområden. Komplementaritet och synergier med arbetsprogram för forskningssamverkan och med Europeiska forskningsrådet vore ägnat att stimulera innovationskedjan med inspiration nedifrån och upp. Det skulle öppna möjligheter till forskning inom områden som inte är föremål för åtgärder i nuläget och även främja tillämpningar inom andra sektorer, både före innovationskedjan och efter den. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större genomslagskraft och säkerställa att resultaten utnyttjas. Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större genomslagskraft och säkerställa att resultaten utnyttjas. Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål.

| (14) | Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större
  vetenskaplig, socioekonomisk och miljömässig
  genomslagskraft och säkerställa att resultaten utnyttjas.
  Kommissionen bör ta fram tydliga, enkla och konkreta riktlinjer för att möjliggöra de olika slagen av synergier, såsom överföring av medel, alternativ finansiering, kumulativ finansiering, och integrerad finansiering. Medlemsstaterna och regionerna måste framför allt se till att deras strategier för smart specialisering och deras operativa program maximalt anpassas till de gemensamma företagens arbetsprogram, för att det ska gå att ta i bruk mekanismen för eventuell överföring på 5 % från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till de gemensamma företagen, i enlighet med artikel 15.5 i Horisont Europa-förordningen och på de villkor som fastställs i de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060

   (1a)

  (förordningen om gemensamma bestämmelser). Dessutom bör det undersökas om det finns möjligheter till synergier och komplementaritet med de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, samt mellan själva de gemensamma företagen och med andra program för unionsfinansiering och relevanta industriallianser med stiftelser och fonder för välgörenhet.
  Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål
  , för att underlätta en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar
  . |
| --- | --- |

(14)

Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större
  vetenskaplig, socioekonomisk och miljömässig
  genomslagskraft och säkerställa att resultaten utnyttjas.
  Kommissionen bör ta fram tydliga, enkla och konkreta riktlinjer för att möjliggöra de olika slagen av synergier, såsom överföring av medel, alternativ finansiering, kumulativ finansiering, och integrerad finansiering. Medlemsstaterna och regionerna måste framför allt se till att deras strategier för smart specialisering och deras operativa program maximalt anpassas till de gemensamma företagens arbetsprogram, för att det ska gå att ta i bruk mekanismen för eventuell överföring på 5 % från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till de gemensamma företagen, i enlighet med artikel 15.5 i Horisont Europa-förordningen och på de villkor som fastställs i de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060

   (1a)

  (förordningen om gemensamma bestämmelser). Dessutom bör det undersökas om det finns möjligheter till synergier och komplementaritet med de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, samt mellan själva de gemensamma företagen och med andra program för unionsfinansiering och relevanta industriallianser med stiftelser och fonder för välgörenhet.
  Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål
  , för att underlätta en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar
  .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och transparens, en stark hävstångseffekt och långsiktiga åtaganden från alla berörda parter. Ett av syftena med denna förordning är att säkerställa att initiativen är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya aktörer. Partnerskapen bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer, särskilt genom en bred spridning av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och transparens, en stark hävstångseffekt och långsiktiga åtaganden från alla berörda parter. Ett av syftena med denna förordning är att säkerställa att initiativen är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya aktörer. Partnerskapen bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer, särskilt genom en bred spridning av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen.

| (15) | Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och transparens, en stark hävstångseffekt och långsiktiga åtaganden från alla berörda parter. Ett av syftena med denna förordning är att säkerställa att initiativen är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya aktörer. Partnerskapen bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer,
  och samtidigt bidra till hållbar utveckling över hela världen,
  särskilt genom en
  så
  bred spridning
  som möjligt
  av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och transparens, en stark hävstångseffekt och långsiktiga åtaganden från alla berörda parter. Ett av syftena med denna förordning är att säkerställa att initiativen är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya aktörer. Partnerskapen bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer,
  och samtidigt bidra till hållbar utveckling över hela världen,
  särskilt genom en
  så
  bred spridning
  som möjligt
  av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | En del av de 5,4  miljarder euro som inom ramen för det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen anslagits till Horisont Europa för 2021–2027 från Next Generation EU får bidra till att utöka de gemensamma företagens ekonomiska resurser. Detta bidrag får också kompletteras med tillbakadraganden, enligt vad som föreskrivs i artikel 15.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen)

   (1a)

  och anpassas för att återspegla bidrag från associerade länder. Ytterligare bidrag från unionen i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen, artikel 5 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (förordningen om den fleråriga budgetramen)

   (1b)

  och artikel 15.3 i budgetförordningen bör fördelas inom klustren i den andra pelaren i Horisont Europa-programmet på ett rättvist sätt, så att hänsyn tas till unionens forskningsprioriteringar och dess politiska mål. Eventuella ytterligare bidrag från unionen bör motsvaras av bidrag från andra medlemmar än unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

En del av de 5,4  miljarder euro som inom ramen för det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen anslagits till Horisont Europa för 2021–2027 från Next Generation EU får bidra till att utöka de gemensamma företagens ekonomiska resurser. Detta bidrag får också kompletteras med tillbakadraganden, enligt vad som föreskrivs i artikel 15.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen)

   (1a)

  och anpassas för att återspegla bidrag från associerade länder. Ytterligare bidrag från unionen i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen, artikel 5 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (förordningen om den fleråriga budgetramen)

   (1b)

  och artikel 15.3 i budgetförordningen bör fördelas inom klustren i den andra pelaren i Horisont Europa-programmet på ett rättvist sätt, så att hänsyn tas till unionens forskningsprioriteringar och dess politiska mål. Eventuella ytterligare bidrag från unionen bör motsvaras av bidrag från andra medlemmar än unionen.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade partnerskap att säkerställa partnernas bidrag under initiativens hela löptid. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna söka åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram
  , särskilt genom att sänka finansieringsnivåerna
  . Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll, till
  exempel storskaliga demonstrationer och flaggskeppsprojekt, och bidra mer genom lägre finansieringsnivåer
  . Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade partnerskap att säkerställa partnernas bidrag under initiativens hela löptid. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna söka åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram
  , särskilt genom att sänka finansieringsnivåerna
  . Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll, till
  exempel storskaliga demonstrationer och flaggskeppsprojekt, och bidra mer genom lägre finansieringsnivåer
  . Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen.

| (18) | I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade partnerskap att säkerställa partnernas bidrag under initiativens hela löptid. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna söka åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram. Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll,
  eller på att få
  till
  stånd ett integrerat systemprogram
  . Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(18)

I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade partnerskap att säkerställa partnernas bidrag under initiativens hela löptid. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna söka åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram. Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll,
  eller på att få
  till
  stånd ett integrerat systemprogram
  . Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör finansiella bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen. Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur för en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående enhet eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag, på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående enheter eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående enhet eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att maximera bidraget till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör finansiella bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen. Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur för en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående enhet eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag, på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående enheter eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående enhet eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att maximera bidraget till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid.

| (19) | De administrativa kostnadernas andel av den sammanlagda budgeten bör vara i jämförbar storleksordning bland alla gemensamma företag och bör inte uppgå till mer än 5 % av deras budget.
  I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör finansiella bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader
  dessutom
  fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen.
  Andra medlemmar än unionen bör sinsemellan komma överens om en rättvis fördelning av sina respektive andelar av de administrativa utgifterna för sina gemensamma företag.
  Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur för en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående enhet eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag,
  forskningsorganisationer eller universitet,
  på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag
  , forskningsorganisationer och universitet
  bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående enheter eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående enhet eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att maximera bidraget till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. |
| --- | --- |

(19)

De administrativa kostnadernas andel av den sammanlagda budgeten bör vara i jämförbar storleksordning bland alla gemensamma företag och bör inte uppgå till mer än 5 % av deras budget.
  I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör finansiella bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader
  dessutom
  fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen.
  Andra medlemmar än unionen bör sinsemellan komma överens om en rättvis fördelning av sina respektive andelar av de administrativa utgifterna för sina gemensamma företag.
  Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur för en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående enhet eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag,
  forskningsorganisationer eller universitet,
  på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag
  , forskningsorganisationer och universitet
  bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående enheter eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående enhet eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att maximera bidraget till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive en minimiandel offentliga och/eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstater, länder som är associerade till Horisont Europa-programmet eller internationella organisationer. Vid behov bör det dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut genom öppna och transparenta
  förfaranden
  med
  särskild hänsyn tagen till
  ny teknisk utveckling eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa-programmet. Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive en minimiandel offentliga och/eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstater, länder som är associerade till Horisont Europa-programmet eller internationella organisationer. Vid behov bör det dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut genom öppna och transparenta
  förfaranden
  med
  särskild hänsyn tagen till
  ny teknisk utveckling eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa-programmet. Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag.

| (20) | Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive en minimiandel offentliga och/eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstater, länder som är associerade till Horisont Europa-programmet eller internationella organisationer. Det bör dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut efter
  regelbundna,
  öppna
  och transparenta inbjudningar att anmäla intresse med efterföljande urvalsförfaranden,
  med
  beaktande av yttrandet från det vetenskapliga rådgivande organet samt av
  ny teknisk utveckling
  och innovativa tillvägagångssätt
  eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa-programmet. Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag. |
| --- | --- |

(20)

Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive en minimiandel offentliga och/eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstater, länder som är associerade till Horisont Europa-programmet eller internationella organisationer. Det bör dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut efter
  regelbundna,
  öppna
  och transparenta inbjudningar att anmäla intresse med efterföljande urvalsförfaranden,
  med
  beaktande av yttrandet från det vetenskapliga rådgivande organet samt av
  ny teknisk utveckling
  och innovativa tillvägagångssätt
  eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa-programmet. Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod.
  Genom att bli grundande medlem eller associerad medlem, eller en av deras ingående eller anknutna enheter kan man få inflytande i det gemensamma företagets styrelse antingen direkt eller genom företrädare för industrin.
  Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar. Grundande medlemmar och associerade medlemmar som i tillämpliga fall företräder sina ingående enheter bör därför kunna bidra till det gemensamma företagets dagordning och prioriteringar genom antagande och eventuell
  ändring
  av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod.
  Genom att bli grundande medlem eller associerad medlem, eller en av deras ingående eller anknutna enheter kan man få inflytande i det gemensamma företagets styrelse antingen direkt eller genom företrädare för industrin.
  Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar. Grundande medlemmar och associerade medlemmar som i tillämpliga fall företräder sina ingående enheter bör därför kunna bidra till det gemensamma företagets dagordning och prioriteringar genom antagande och eventuell
  ändring
  av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn.

| (21) | Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod
  och genom att stå till tjänst med politiska signaler, förstärkt planering och investerarsäkerhet
  . Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar
  , baserat på underlag från partnerna, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och icke-vinstdrivande civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom ifrågavarande gemensamma företags område
  . Grundande medlemmar och associerade medlemmar som i tillämpliga fall företräder sina ingående enheter bör
  , tillsammans med övriga relevanta intressenter,
  därför kunna bidra till det gemensamma företagets dagordning och prioriteringar genom antagande och eventuell
  översyn
  av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn. |
| --- | --- |

(21)

Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod
  och genom att stå till tjänst med politiska signaler, förstärkt planering och investerarsäkerhet
  . Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar
  , baserat på underlag från partnerna, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och icke-vinstdrivande civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom ifrågavarande gemensamma företags område
  . Grundande medlemmar och associerade medlemmar som i tillämpliga fall företräder sina ingående enheter bör
  , tillsammans med övriga relevanta intressenter,
  därför kunna bidra till det gemensamma företagets dagordning och prioriteringar genom antagande och eventuell
  översyn
  av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande. Dessa skriftliga åtaganden bör vara rättsligt giltiga under initiativets hela löptid och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt säkerställa kontinuerlig öppenhet i initiativet
  och
  transparens
  under genomförandet
  , särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande. Dessa skriftliga åtaganden bör vara rättsligt giltiga under initiativets hela löptid och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt säkerställa kontinuerlig öppenhet i initiativet
  och
  transparens
  under genomförandet
  , särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar.

| (22) | De gemensamma företagen bör kunna arbeta på ett smidigt, enkelt och flexibelt sätt och ha en tydlig regeluppsättning, för att därigenom framstå som mer attraktiva för alla intressenter och framför allt för näringslivet, små och medelstora företag, forskningsorganisationer och deltagande stater.
  Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande. Dessa skriftliga åtaganden bör
  i god tid offentliggöras på det ifrågavarande gemensamma företagets webbplats, varvid det bör säkerställas att bestämmelserna om konfidentialitet följs, varjämte de bör
  vara rättsligt giltiga under initiativets hela löptid och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt
  , under genomförandet av dem,
  säkerställa kontinuerlig öppenhet i initiativet, transparens
  och respekt för bestämmelserna om intressekonflikter
  , särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar
  , och främja en jämn könsfördelning och geografisk spridning bland deltagarna
  .
  De gemensamma företagen bör vid behov fastställa ansökningsomgångar där man främjar en samordnande roll för deltagare från små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(22)

De gemensamma företagen bör kunna arbeta på ett smidigt, enkelt och flexibelt sätt och ha en tydlig regeluppsättning, för att därigenom framstå som mer attraktiva för alla intressenter och framför allt för näringslivet, små och medelstora företag, forskningsorganisationer och deltagande stater.
  Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande. Dessa skriftliga åtaganden bör
  i god tid offentliggöras på det ifrågavarande gemensamma företagets webbplats, varvid det bör säkerställas att bestämmelserna om konfidentialitet följs, varjämte de bör
  vara rättsligt giltiga under initiativets hela löptid och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt
  , under genomförandet av dem,
  säkerställa kontinuerlig öppenhet i initiativet, transparens
  och respekt för bestämmelserna om intressekonflikter
  , särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar
  , och främja en jämn könsfördelning och geografisk spridning bland deltagarna
  .
  De gemensamma företagen bör vid behov fastställa ansökningsomgångar där man främjar en samordnande roll för deltagare från små och medelstora företag.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Ytterligare förenkling är en hörnsten i ramprogrammet Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör redovisas enbart på grundval av stödberättigade kostnader. Detta möjliggör en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas av styrelsens verkställande direktör för att fastställa om framstegen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de ledamöter som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande
  och
  initiativets attraktionskraft för nykomlingar. Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Ytterligare förenkling är en hörnsten i ramprogrammet Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör redovisas enbart på grundval av stödberättigade kostnader. Detta möjliggör en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas av styrelsens verkställande direktör för att fastställa om framstegen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de ledamöter som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande
  och
  initiativets attraktionskraft för nykomlingar. Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn.

| (23) | Ytterligare förenkling är en hörnsten i ramprogrammet Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör redovisas enbart på grundval av stödberättigade kostnader. Detta möjliggör en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas av styrelsens verkställande direktör
  och offentliggöras i god tid på det ifrågavarande gemensamma företagets webbplats
  för att
  man ska kunna
  fastställa om framstegen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de ledamöter som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande, initiativets attraktionskraft för nykomlingar
  och geografisk spridning
  . Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn. |
| --- | --- |

(23)

Ytterligare förenkling är en hörnsten i ramprogrammet Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör redovisas enbart på grundval av stödberättigade kostnader. Detta möjliggör en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till den operativa verksamheten bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas av styrelsens verkställande direktör
  och offentliggöras i god tid på det ifrågavarande gemensamma företagets webbplats
  för att
  man ska kunna
  fastställa om framstegen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de ledamöter som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande, initiativets attraktionskraft för nykomlingar
  och geografisk spridning
  . Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Ytterligare verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess tidigare initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om omfattningen av ytterligare verksamheter för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Ytterligare verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess tidigare initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om omfattningen av ytterligare verksamheter för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter.

| (24) | De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Ytterligare verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess tidigare initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om
  fastställande av
  omfattningen av ytterligare verksamheter
  på ett så transparent sätt som möjligt
  för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter. |
| --- | --- |

(24)

De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Ytterligare verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess tidigare initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om
  fastställande av
  omfattningen av ytterligare verksamheter
  på ett så transparent sätt som möjligt
  för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | För att stödja unga forskares karriärer och främja spetskompetens inom forskning och innovation bör de gemensamma företagen tillhandahålla aktuell information och regelbundna öppna ansökningsomgångar för doktorander och postdoktorander inom ramen för sitt verksamhetsområde och, i förekommande fall, främja komplementaritet och synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

För att stödja unga forskares karriärer och främja spetskompetens inom forskning och innovation bör de gemensamma företagen tillhandahålla aktuell information och regelbundna öppna ansökningsomgångar för doktorander och postdoktorander inom ramen för sitt verksamhetsområde och, i förekommande fall, främja komplementaritet och synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar. Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå
  och
  nationell nivå. Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet
  även när det gäller en jämn könsfördelning
  . De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters perspektiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar. Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå
  och
  nationell nivå. Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet
  även när det gäller en jämn könsfördelning
  . De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters perspektiv.

| (25) | Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är
  transparenta och
  anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar.
  Ledningsorganen för gemensamma företag bör även beakta principen om jämn könsfördelning och geografisk spridning.
  Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter
  , inbegripet men inte begränsat till universitet och andra forskningsorganisationer och företrädare för näringslivet och små och medelstora företag,
  för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå, nationell nivå
  och regional nivå
  . Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet. De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters
  samt civilsamhällesorganisationers
  perspektiv. |
| --- | --- |

(25)

Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är
  transparenta och
  anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar.
  Ledningsorganen för gemensamma företag bör även beakta principen om jämn könsfördelning och geografisk spridning.
  Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter
  , inbegripet men inte begränsat till universitet och andra forskningsorganisationer och företrädare för näringslivet och små och medelstora företag,
  för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå, nationell nivå
  och regional nivå
  . Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet. De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters
  samt civilsamhällesorganisationers
  perspektiv.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Gemensamma företag bör
  kunna
  inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör
  kunna
  tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till
  respektive gemensamt
  företag. De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse årliga arbetsplaner, ytterligare verksamheter samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Gemensamma företag bör
  kunna
  inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör
  kunna
  tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till
  respektive gemensamt
  företag. De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse årliga arbetsplaner, ytterligare verksamheter samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter.

| (26) | Gemensamma företag bör inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till
  ifrågavarande gemensamma
  företag
  , och därvid inte låta sig påverkas av medlemmar i andra ledningsorgan i det gemensamma företaget
  . De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan,
  årliga arbetsplaner, ytterligare verksamheter
  , den socioekonomiska påverkan samt miljö- och klimatpåverkan, potentiella nya medlemmar
  samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter. |
| --- | --- |

(26)

Gemensamma företag bör inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till
  ifrågavarande gemensamma
  företag
  , och därvid inte låta sig påverkas av medlemmar i andra ledningsorgan i det gemensamma företaget
  . De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan,
  årliga arbetsplaner, ytterligare verksamheter
  , den socioekonomiska påverkan samt miljö- och klimatpåverkan, potentiella nya medlemmar
  samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Styrelserna bör i god tid ge det vetenskapliga rådgivande organet information om beslut som rör rekommendationer och yttranden från detta organ. Besluten bör offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Styrelserna bör i god tid ge det vetenskapliga rådgivande organet information om beslut som rör rekommendationer och yttranden från detta organ. Besluten bör offentliggöras.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper
  som ska
  rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper och internationella intressegrupper från medlemsstater, associerade länder och andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper
  som ska
  rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper och internationella intressegrupper från medlemsstater, associerade länder och andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område.

| (28) | För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper
  , avsedda att
  rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper
  , civilsamhällesorganisationer
  och internationella intressegrupper från medlemsstater, associerade länder och andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område. |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper
  , avsedda att
  rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper
  , civilsamhällesorganisationer
  och internationella intressegrupper från medlemsstater, associerade länder och andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet.

| (29) | De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett
  enkelt, flexibelt,
  öppet
  , rättvist
  och transparent sätt och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet
  , varjämte de bör delta i medvetandehöjande kampanjer och gynna upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och de ekonomiska parterna, medier, organisationer som företräder, näringslivet, små och medelstora företag och andra aktörer
  .
  Alla gemensamma företag bör vinnlägga sig om att säkerställa att allmänheten i god tid får tillräcklig information om vad företagen arbetar med, och de bör ge lämplig information på sina respektive webbplatser, där också relevanta dokument bör läggas ut, såsom årliga verksamhetsrapporter, lägesrapporter, styrelsemötenas dagordningar och protokoll, varvid bestämmelserna om konfidentialitet bör följas. De bör stärka dialogen med samhället, öka medvetenheten, gynna aktivt deltagande i alla skeden av forskningsarbetet och på så sätt göra det möjligt för medborgarna att gemensamt utforma lösningar, bidra till idéer och skapa en positiv inställning till de gemensamma företagens verksamhet och resultat, och därigenom öka förtroendet för tekniska lösningar på nuvarande och framtida problem. |
| --- | --- |

(29)

De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett
  enkelt, flexibelt,
  öppet
  , rättvist
  och transparent sätt och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet
  , varjämte de bör delta i medvetandehöjande kampanjer och gynna upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och de ekonomiska parterna, medier, organisationer som företräder, näringslivet, små och medelstora företag och andra aktörer
  .
  Alla gemensamma företag bör vinnlägga sig om att säkerställa att allmänheten i god tid får tillräcklig information om vad företagen arbetar med, och de bör ge lämplig information på sina respektive webbplatser, där också relevanta dokument bör läggas ut, såsom årliga verksamhetsrapporter, lägesrapporter, styrelsemötenas dagordningar och protokoll, varvid bestämmelserna om konfidentialitet bör följas. De bör stärka dialogen med samhället, öka medvetenheten, gynna aktivt deltagande i alla skeden av forskningsarbetet och på så sätt göra det möjligt för medborgarna att gemensamt utforma lösningar, bidra till idéer och skapa en positiv inställning till de gemensamma företagens verksamhet och resultat, och därigenom öka förtroendet för tekniska lösningar på nuvarande och framtida problem.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar
  effektiviteten
  och säkerställer förenkling. För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2). |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar
  effektiviteten
  och säkerställer förenkling. För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).

| (30) | Styrningsstrukturen och det gemensamma företagets programkontor är unika drag hos de gemensamma företagen och bör öppna möjligheter för ett ökat antal förtroendebaserade verksamhetsformer.
  De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar
  deras genomslagskraft och effektivitet
  och säkerställer
  maximal administrativ
  förenkling
  för stödmottagarna och minskad administrativ börda för dem
  . För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).
  För att de gemensamma företagen ska kunna utföra sina arbetsuppgifter och sin ytterligare verksamhet bör det säkerställas att de får ett lämpligt antal anställda i lämpliga lönegrader. |
| --- | --- |

(30)

Styrningsstrukturen och det gemensamma företagets programkontor är unika drag hos de gemensamma företagen och bör öppna möjligheter för ett ökat antal förtroendebaserade verksamhetsformer.
  De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar
  deras genomslagskraft och effektivitet
  och säkerställer
  maximal administrativ
  förenkling
  för stödmottagarna och minskad administrativ börda för dem
  . För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).
  För att de gemensamma företagen ska kunna utföra sina arbetsuppgifter och sin ytterligare verksamhet bör det säkerställas att de får ett lämpligt antal anställda i lämpliga lönegrader.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen. De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överföring av äganderätt till resultat som avses i [artikel 36.4] i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av
  respektive
  gemensamma företag beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen. De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överföring av äganderätt till resultat som avses i [artikel 36.4] i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av
  respektive
  gemensamma företag beaktas.

| (32) | Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen.
  Framför allt små och medelstora företag kan tänkas sakna resurser för aktivt deltagande i europeiska projekt och bör stödjas av alla gemensamma företag så att de kan delta i deras verksamheter. För att uppmuntra små och medelstora företag att delta bör gemensamma företag dock kunna tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare. Ersättningsnivåerna bör anges i arbetsprogrammet.
  De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överföring av äganderätt till resultat som avses i [artikel 36.4] i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av
  ifrågavarande
  gemensamma företag beaktas. |
| --- | --- |

(32)

Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen.
  Framför allt små och medelstora företag kan tänkas sakna resurser för aktivt deltagande i europeiska projekt och bör stödjas av alla gemensamma företag så att de kan delta i deras verksamheter. För att uppmuntra små och medelstora företag att delta bör gemensamma företag dock kunna tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare. Ersättningsnivåerna bör anges i arbetsprogrammet.
  De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överföring av äganderätt till resultat som avses i [artikel 36.4] i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av
  ifrågavarande
  gemensamma företag beaktas.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 32a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32a) | Eftersom kompetensbrist svårt hindrar konkurrenskraften bör gemensamma företag aktivt bidra dels till att minska de olika kompetensklyftorna i unionen, dels till att det antas åtgärder för en jämnare könsfördelning och för jämställdhetsdimensionen, också inom området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, genom att bistå med uppbyggnaden av nytt kunskaps- och humankapital, genom att delta i medvetandehöjande kampanjer och gynna upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och de ekonomiska partnerna, medier, organisationer som företräder näringslivet, små och medelstora företag och andra aktörer. Gemensamma företag bör söka möjligheter att informera studerande som kan tänkas vilja göra karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och inom andra områden som hör ihop med de gemensamma företagens verksamhet. De gemensamma företagen bör bli ett av redskapen för att locka förmågor och minska problemet med kunskapsflykt och vidmakthålla en väl avvägd cirkulation för forskare och specialiserade sakkunniga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32a)

Eftersom kompetensbrist svårt hindrar konkurrenskraften bör gemensamma företag aktivt bidra dels till att minska de olika kompetensklyftorna i unionen, dels till att det antas åtgärder för en jämnare könsfördelning och för jämställdhetsdimensionen, också inom området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, genom att bistå med uppbyggnaden av nytt kunskaps- och humankapital, genom att delta i medvetandehöjande kampanjer och gynna upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och de ekonomiska partnerna, medier, organisationer som företräder näringslivet, små och medelstora företag och andra aktörer. Gemensamma företag bör söka möjligheter att informera studerande som kan tänkas vilja göra karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och inom andra områden som hör ihop med de gemensamma företagens verksamhet. De gemensamma företagen bör bli ett av redskapen för att locka förmågor och minska problemet med kunskapsflykt och vidmakthålla en väl avvägd cirkulation för forskare och specialiserade sakkunniga.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Ett av
  huvudsyftena med gemensamma företag
  är
  att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess vetenskapliga och tekniska suveränitet. Återhämtningen efter pandemin visar dessutom på behovet av att investera i viktig teknik
  som
  5G, AI, moln, cybersäkerhet, grön teknik
  och
  att utnyttja denna teknik i unionen. Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att få unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har fått unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att motsätta sig överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända mot det gemensamma företaget bör man göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller deltagarnas resultat utan finansiering i enlighet med proportionalitetsprincipen med beaktande av att dessa deltagare inte fick någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Ett av
  huvudsyftena med gemensamma företag
  är
  att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess vetenskapliga och tekniska suveränitet. Återhämtningen efter pandemin visar dessutom på behovet av att investera i viktig teknik
  som
  5G, AI, moln, cybersäkerhet, grön teknik
  och
  att utnyttja denna teknik i unionen. Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att få unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har fått unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att motsätta sig överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända mot det gemensamma företaget bör man göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller deltagarnas resultat utan finansiering i enlighet med proportionalitetsprincipen med beaktande av att dessa deltagare inte fick någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från.

| (33) | Bland
  huvudsyftena med gemensamma företag
  märks
  att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess
  industriella,
  vetenskapliga och tekniska suveränitet
  , jämte klimatneutralitet och uppbyggnad av en mer hållbar och konkurrenskraftig ekonomi med hjälp av vetenskaplig, digital och teknisk innovation
  . Återhämtningen efter pandemin visar dessutom på behovet av att investera
  i nödvändiga former av infrastruktur och
  i viktig teknik
  såsom ny kommunikationsteknik,
  5G
  och 6G
  ,
  samt
  AI, moln, cybersäkerhet och grön teknik
  samt
  att utnyttja
  , sprida och kommersialisera
  denna teknik i unionen.
  De gemensamma företagen bör bidra till att stimulera öppen vetenskap i enlighet med principerna i artiklarna 14 och 39 i förordningen om Horisont Europa där det står att åtkomsten till forskningsdata bör vara ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”, och därvid ta hänsyn till stödmottagarnas legitima intressen.
  Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att få unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har fått unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att motsätta sig överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända mot det gemensamma företaget bör man göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller deltagarnas resultat utan finansiering i enlighet med proportionalitetsprincipen med beaktande av att dessa deltagare inte fick någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från. |
| --- | --- |

(33)

Bland
  huvudsyftena med gemensamma företag
  märks
  att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess
  industriella,
  vetenskapliga och tekniska suveränitet
  , jämte klimatneutralitet och uppbyggnad av en mer hållbar och konkurrenskraftig ekonomi med hjälp av vetenskaplig, digital och teknisk innovation
  . Återhämtningen efter pandemin visar dessutom på behovet av att investera
  i nödvändiga former av infrastruktur och
  i viktig teknik
  såsom ny kommunikationsteknik,
  5G
  och 6G
  ,
  samt
  AI, moln, cybersäkerhet och grön teknik
  samt
  att utnyttja
  , sprida och kommersialisera
  denna teknik i unionen.
  De gemensamma företagen bör bidra till att stimulera öppen vetenskap i enlighet med principerna i artiklarna 14 och 39 i förordningen om Horisont Europa där det står att åtkomsten till forskningsdata bör vara ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”, och därvid ta hänsyn till stödmottagarnas legitima intressen.
  Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att få unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har fått unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att motsätta sig överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända mot det gemensamma företaget bör man göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller deltagarnas resultat utan finansiering i enlighet med proportionalitetsprincipen med beaktande av att dessa deltagare inte fick någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | I enlighet med [artikel 8.2 c] i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

I enlighet med [artikel 8.2 c] i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts.

| (38) | De gemensamma företagen bör finansieras genom unionens program inom den fleråriga budgetramen och, när det är tillämpligt, via Next Generation EU.
  I enlighet med [artikel 8.2 c] i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts. |
| --- | --- |

(38)

De gemensamma företagen bör finansieras genom unionens program inom den fleråriga budgetramen och, när det är tillämpligt, via Next Generation EU.
  I enlighet med [artikel 8.2 c] i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 38a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (38a) | Det gemensamma företaget, dess organ och personal bör undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet. Styrelsen och den verkställande direktören ska anta bestämmelser för förebyggande, undvikande och hantering av intressekonflikter. Medlemmarna i styrelsen bör offentliggöra och regelbundet uppdatera en fullständig förklaring om sin yrkesmässiga verksamhet, sina ekonomiska intressen och intressekonflikter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38a)

Det gemensamma företaget, dess organ och personal bör undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet. Styrelsen och den verkställande direktören ska anta bestämmelser för förebyggande, undvikande och hantering av intressekonflikter. Medlemmarna i styrelsen bör offentliggöra och regelbundet uppdatera en fullständig förklaring om sin yrkesmässiga verksamhet, sina ekonomiska intressen och intressekonflikter.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Inom ramen för kommissionens prioritering ”En europeisk grön giv” (3) som stöds av unionens reviderade bioekonomistrategi (4), EU:s strategi för biologisk mångfald (5), meddelandet En ren jord åt alla (6), handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7) och det nya meddelandet Från jord till bord (8) bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag, regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser.
  Den
  kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan även i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Inom ramen för kommissionens prioritering ”En europeisk grön giv” (3) som stöds av unionens reviderade bioekonomistrategi (4), EU:s strategi för biologisk mångfald (5), meddelandet En ren jord åt alla (6), handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7) och det nya meddelandet Från jord till bord (8) bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag, regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser.
  Den
  kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan även i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell utveckling.

| (39) | Inom ramen för kommissionens prioritering ”En europeisk grön giv” (3) som stöds av unionens reviderade bioekonomistrategi (4), EU:s strategi för biologisk mångfald (5), meddelandet En ren jord åt alla
   (6), handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7) och det nya meddelandet Från jord till bord
   (8)

  och FN:s mål för hållbar utveckling
  bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser.
  Det
  kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk
  och social
  tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan framför allt i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell
  , ekonomisk och social
  utveckling.
  Det kan även bidra till att hitta lösningar som bygger på användning av teknik och tillvägagångssätt för negativa utsläpp. |
| --- | --- |

(39)

Inom ramen för kommissionens prioritering ”En europeisk grön giv” (3) som stöds av unionens reviderade bioekonomistrategi (4), EU:s strategi för biologisk mångfald (5), meddelandet En ren jord åt alla
   (6), handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7) och det nya meddelandet Från jord till bord
   (8)

  och FN:s mål för hållbar utveckling
  bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser.
  Det
  kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk
  och social
  tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan framför allt i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell
  , ekonomisk och social
  utveckling.
  Det kan även bidra till att hitta lösningar som bygger på användning av teknik och tillvägagångssätt för negativa utsläpp.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Det gemensamma företaget för biobaserad industri, som inrättades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som inrättats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på föregångarens resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer. För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Det gemensamma företaget för biobaserad industri, som inrättades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som inrättats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på föregångarens resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer. För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser.

| (40) | Det gemensamma företaget för biobaserad industri, som inrättades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som inrättats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på föregångarens resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (
  som överspänner olika former av teknik samt
  jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer
  , liksom också företrädare för civilsamhällesorganisationer
  .
  Det bör i synnerhet säkerställa öppenhet gentemot mindre aktörer.
  För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser
  och begränsa deras eventuella påverkan på samhälle och miljö
  . |
| --- | --- |

(40)

Det gemensamma företaget för biobaserad industri, som inrättades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som inrättats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på föregångarens resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (
  som överspänner olika former av teknik samt
  jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer
  , liksom också företrädare för civilsamhällesorganisationer
  .
  Det bör i synnerhet säkerställa öppenhet gentemot mindre aktörer.
  För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser
  och begränsa deras eventuella påverkan på samhälle och miljö
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som fastställer strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som fastställer strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning.

| (41) | Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som fastställer strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare, forskare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning
  samt säkerställa dess miljöhållbarhet och sociala hållbarhet
  . |
| --- | --- |

(41)

Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som fastställer strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare, forskare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning
  samt säkerställa dess miljöhållbarhet och sociala hållbarhet
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given, dvs. en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050. Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given, dvs. en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050. Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods.

| (42) | Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119

   (1a)

  (den europeiska klimatlagen),
  dvs. en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050
  , i linje med Parisavtalet
  . Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods. |
| --- | --- |

(42)

Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119

   (1a)

  (den europeiska klimatlagen),
  dvs. en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050
  , i linje med Parisavtalet
  . Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 44a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (44a) | Ren och hållbar luftfart, som i dag står inför avsevärda utmaningar till följd av covid-19-pandemin, har erkänts vara livsviktigt för en framgångsrik union i en högst konkurrenspräglad värld. Det gemensamma företaget för ren luftfart skulle på olika sätt kunna bredda luftfartsforskningens stödunderlag. Det skulle kunna bistå med import av nya kunskaper och lösningar och ny innovationspotential genom att leta upp idéer inom andra vetenskaper och sektorer. Det skulle också kunna göra det möjligt för studerande att bidra i en industriell miljö, framför allt inom små och medelstora företag. Ett framgångsrikt samarbete mellan gemensamma företag och akademiska institutioner kan leda till sponsrade forskningskontrakt, finansiering av samarbete, praktikprogram för studerande, gemensamma specialanläggningar, program för samverkan mellan högskolor och företag, stipendier, utmärkelser och priser som ingjuter liv i den akademiska världen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44a)

Ren och hållbar luftfart, som i dag står inför avsevärda utmaningar till följd av covid-19-pandemin, har erkänts vara livsviktigt för en framgångsrik union i en högst konkurrenspräglad värld. Det gemensamma företaget för ren luftfart skulle på olika sätt kunna bredda luftfartsforskningens stödunderlag. Det skulle kunna bistå med import av nya kunskaper och lösningar och ny innovationspotential genom att leta upp idéer inom andra vetenskaper och sektorer. Det skulle också kunna göra det möjligt för studerande att bidra i en industriell miljö, framför allt inom små och medelstora företag. Ett framgångsrikt samarbete mellan gemensamma företag och akademiska institutioner kan leda till sponsrade forskningskontrakt, finansiering av samarbete, praktikprogram för studerande, gemensamma specialanläggningar, program för samverkan mellan högskolor och företag, stipendier, utmärkelser och priser som ingjuter liv i den akademiska världen.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | Europa står inför utmaningen att behöva spela en
  ledande
  roll när det gäller att internalisera samhällskostnaderna för
  utsläpp av växthusgaser i affärsmodellen för lufttransporter
  samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter på den globala marknaden. Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

Europa står inför utmaningen att behöva spela en
  ledande
  roll när det gäller att internalisera samhällskostnaderna för
  utsläpp av växthusgaser i affärsmodellen för lufttransporter
  samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter på den globala marknaden. Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning.

| (47) | Europa står inför utmaningen att behöva spela en
  världsledande
  roll när det gäller att
  i affärsmodellen för lufttransporter
  internalisera samhällskostnaderna för
  växthusgasutsläpp och miljöpåverkan,
  samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter
  och tjänster
  på den globala marknaden
  samt rätten till konnektivitet och sektorns konkurrenskraft
  . Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(47)

Europa står inför utmaningen att behöva spela en
  världsledande
  roll när det gäller att
  i affärsmodellen för lufttransporter
  internalisera samhällskostnaderna för
  växthusgasutsläpp och miljöpåverkan,
  samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter
  och tjänster
  på den globala marknaden
  samt rätten till konnektivitet och sektorns konkurrenskraft
  . Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Parisavtalet (COP21). I slutet av 2019 presenterade kommissionen den europeiska gröna given som syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen
  och
  energilagring. Väte är framträdande i meddelanden om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och en EU-strategi för integrering av energisystem från juli 2020 samt i lanseringen av alliansen för ren vätgas som sammanför alla intressenter för att identifiera
  teknikbehov
  , investeringsmöjligheter och rättsliga hinder för att bygga upp ett rent vätgasekosystem i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Parisavtalet (COP21). I slutet av 2019 presenterade kommissionen den europeiska gröna given som syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen
  och
  energilagring. Väte är framträdande i meddelanden om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och en EU-strategi för integrering av energisystem från juli 2020 samt i lanseringen av alliansen för ren vätgas som sammanför alla intressenter för att identifiera
  teknikbehov
  , investeringsmöjligheter och rättsliga hinder för att bygga upp ett rent vätgasekosystem i unionen.

| (48) | Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Parisavtalet (COP21). I slutet av 2019 presenterade kommissionen den europeiska gröna given som syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser
  senast
  2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen, energilagring
  och teknik för negativa utsläpp
  . Väte är framträdande i meddelandena om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och en EU-strategi för integrering av energisystem från juli 2020
  , och i Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi

   (1a)

  ,
  samt i lanseringen av alliansen för ren vätgas som bör sammanföra alla intressenter för att identifiera
  teknik-, forsknings- och infrastrukturbehov
  , investeringsmöjligheter samt rättsliga
  och ekonomiska
  hinder för att bygga upp ett förnybart vätgasekosystem i unionen. |
| --- | --- |

(48)

Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Parisavtalet (COP21). I slutet av 2019 presenterade kommissionen den europeiska gröna given som syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser
  senast
  2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen, energilagring
  och teknik för negativa utsläpp
  . Väte är framträdande i meddelandena om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och en EU-strategi för integrering av energisystem från juli 2020
  , och i Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi

   (1a)

  ,
  samt i lanseringen av alliansen för ren vätgas som bör sammanföra alla intressenter för att identifiera
  teknik-, forsknings- och infrastrukturbehov
  , investeringsmöjligheter samt rättsliga
  och ekonomiska
  hinder för att bygga upp ett förnybart vätgasekosystem i unionen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas (de gemensamma företagen FCH och FCH 2) inom FP7 och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom
  energi-, transport-,
  byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, särskilt små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas (de gemensamma företagen FCH och FCH 2) inom FP7 och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom
  energi-, transport-,
  byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, särskilt små och medelstora företag.

| (49) | Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas (de gemensamma företagen FCH och FCH 2) inom FP7 och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom
  energisektorn samt inom sektorerna för luftfart, sjöfart och tunga transporter, jämte
  byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, särskilt små och medelstora företag
  och nystartade företag
  . |
| --- | --- |

(49)

Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas (de gemensamma företagen FCH och FCH 2) inom FP7 och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom
  energisektorn samt inom sektorerna för luftfart, sjöfart och tunga transporter, jämte
  byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, särskilt små och medelstora företag
  och nystartade företag
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (51) | Eftersom vätgas kan användas som bränsle, energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra Horisont Europa-partnerskap, särskilt för slutanvändning. Partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Initiativet för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att ta itu med teknik för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51)

Eftersom vätgas kan användas som bränsle, energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra Horisont Europa-partnerskap, särskilt för slutanvändning. Partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Initiativet för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att ta itu med teknik för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer.

| (51) | Eftersom vätgas kan användas som bränsle, energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra Horisont Europa-partnerskap, särskilt för slutanvändning
  , och att det medverkar i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse
  . Partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med
  , och utveckla synergier med,
  väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Initiativet för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att ta itu med teknik
  och infrastruktur
  för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom vätgas kan användas som bränsle, energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra Horisont Europa-partnerskap, särskilt för slutanvändning
  , och att det medverkar i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse
  . Partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med
  , och utveckla synergier med,
  väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Initiativet för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att ta itu med teknik
  och infrastruktur
  för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050 och där den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursanvändningen. Bland de prioriterade områdena ingår att påskynda övergången till hållbar och smart mobilitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050 och där den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursanvändningen. Bland de prioriterade områdena ingår att påskynda övergången till hållbar och smart mobilitet.

| (53) | Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern,
  energi- och
  resurseffektiv
  , hållbar
  och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050 och där den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursanvändningen. Bland de prioriterade områdena ingår att påskynda övergången till hållbar och smart mobilitet. |
| --- | --- |

(53)

Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern,
  energi- och
  resurseffektiv
  , hållbar
  och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050 och där den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursanvändningen. Bland de prioriterade områdena ingår att påskynda övergången till hållbar och smart mobilitet.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 54

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (54) | I kommissionens meddelande En ny industristrategi för Europa
   (22) (mars 2020) betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54)

I kommissionens meddelande En ny industristrategi för Europa
   (22) (mars 2020) betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar.

| (54) | I kommissionens meddelande En ny industristrategi för Europa
   (22) (mars 2020)
  , samt i uppdateringen av det från maj 2021,
  betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft
  , stimulera återhämtningen
  och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(54)

I kommissionens meddelande En ny industristrategi för Europa
   (22) (mars 2020)
  , samt i uppdateringen av det från maj 2021,
  betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft
  , stimulera återhämtningen
  och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 56

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (56) | Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster. Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka kapaciteten och
  öka dess flexibilitet
  och
  tillförlitlighet
  och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(56)

Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster. Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka kapaciteten och
  öka dess flexibilitet
  och
  tillförlitlighet
  och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå.

| (56) | Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet
  , som strävar efter högsta säkerhetsstandarder för både slutanvändare, inklusive tågresande och järnvägsanställda,
  genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster
  , också i form av biljettförsäljning
  . Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka kapaciteten och
  göra tågtrafiken flexiblare, tillförlitligare, säkrare
  och
  mera tillgänglig för alla
  och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå. |
| --- | --- |

(56)

Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet
  , som strävar efter högsta säkerhetsstandarder för både slutanvändare, inklusive tågresande och järnvägsanställda,
  genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster
  , också i form av biljettförsäljning
  . Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka kapaciteten och
  göra tågtrafiken flexiblare, tillförlitligare, säkrare
  och
  mera tillgänglig för alla
  och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive utrustning (infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna samt gemensamma kundkrav och operativa behov. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58)

Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive utrustning (infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna samt gemensamma kundkrav och operativa behov. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner.

| (58) | Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive
  leverantörer av
  utrustning (
  t.ex.
  infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att
  , av omsorg om förstärkta rättigheter för de tågresande,
  säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna samt gemensamma kundkrav och operativa behov. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen, samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner
  och hänsyn tas till slutanvändarnas, inklusive tågresandes och arbetstagares, behov, särskilt i form av säkerhet och tillgänglighet för alla. |
| --- | --- |

(58)

Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive
  leverantörer av
  utrustning (
  t.ex.
  infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att
  , av omsorg om förstärkta rättigheter för de tågresande,
  säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna samt gemensamma kundkrav och operativa behov. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen, samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner
  och hänsyn tas till slutanvändarnas, inklusive tågresandes och arbetstagares, behov, särskilt i form av säkerhet och tillgänglighet för alla.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (61) | Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och meddelandet Mot en övergripande strategi för Afrika
   (23), har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan våra båda kontinenter och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av
  den ökade konnektiviteten i
  olika regioner i världen, genom världshandeln och turismen. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa i de berörda länderna och i unionen. För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det nuvarande EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(61)

Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och meddelandet Mot en övergripande strategi för Afrika
   (23), har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan våra båda kontinenter och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av
  den ökade konnektiviteten i
  olika regioner i världen, genom världshandeln och turismen. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa i de berörda länderna och i unionen. För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det nuvarande EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet.

| (61) | Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och meddelandet Mot en övergripande strategi för Afrika
   (23), har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan våra båda kontinenter och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av
  de tätare förbindelserna mellan
  olika regioner i världen genom världshandeln och turismen. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa
  , för att förbättra och främja hälsan
  i de berörda länderna och i unionen
  genom stöd till hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande och genom att minska ojämlikheten i hälsa och säkerställa lika och full tillgång till hälsa
  . För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det nuvarande EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet. |
| --- | --- |

(61)

Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och meddelandet Mot en övergripande strategi för Afrika
   (23), har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan våra båda kontinenter och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av
  de tätare förbindelserna mellan
  olika regioner i världen genom världshandeln och turismen. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa
  , för att förbättra och främja hälsan
  i de berörda länderna och i unionen
  genom stöd till hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande och genom att minska ojämlikheten i hälsa och säkerställa lika och full tillgång till hälsa
  . För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det nuvarande EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | För att ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara med moderna tekniska verktyg krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktiva och hållbara nätverk och samarbete mellan nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn för att stärka samarbetet mellan projekt och institutioner. Programmet bör också bidra till att upprätta nya nord–syd- och syd–syd-samarbeten för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, EDCTP-forumet, utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

För att ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara med moderna tekniska verktyg krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktiva och hållbara nätverk och samarbete mellan nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn för att stärka samarbetet mellan projekt och institutioner. Programmet bör också bidra till att upprätta nya nord–syd- och syd–syd-samarbeten för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, EDCTP-forumet, utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser.

| (62) | För att ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara med moderna tekniska verktyg krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktiva och hållbara nätverk och samarbete mellan nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata
  , den icke vinstdrivande
  och den offentliga sektorn för att stärka samarbetet mellan projekt och institutioner
  och gå med som partner i olika projekt med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken
  .
  Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör inrätta kraftfulla länkar och synergier med de initiativ som hittills genomförts av Europeiska utvecklingsfonden och bör förbättra samordningen inom de olika verksamhetsområdena, samverka kring kapacitetsuppbyggnad och dela anläggningar och infrastruktur med de åtgärder som i Afrika stöds av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete.
  Programmet bör också bidra till att upprätta nya nord–syd- och syd–syd-samarbeten för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, EDCTP-forumet, utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser. |
| --- | --- |

(62)

För att ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara med moderna tekniska verktyg krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktiva och hållbara nätverk och samarbete mellan nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata
  , den icke vinstdrivande
  och den offentliga sektorn för att stärka samarbetet mellan projekt och institutioner
  och gå med som partner i olika projekt med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken
  .
  Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör inrätta kraftfulla länkar och synergier med de initiativ som hittills genomförts av Europeiska utvecklingsfonden och bör förbättra samordningen inom de olika verksamhetsområdena, samverka kring kapacitetsuppbyggnad och dela anläggningar och infrastruktur med de åtgärder som i Afrika stöds av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete.
  Programmet bör också bidra till att upprätta nya nord–syd- och syd–syd-samarbeten för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, EDCTP-forumet, utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 64

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (64) | Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(64)

Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper.

| (64) | Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med
  stadgan
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper
  som bor i miljöer präglade av resursknapphet
  .
  Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör också stödja inrättandet av etiska kommittéer i afrikanska länder, till stöd för forsknings- och innovationsverksamheten. |
| --- | --- |

(64)

Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med
  stadgan
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper
  som bor i miljöer präglade av resursknapphet
  .
  Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör också stödja inrättandet av etiska kommittéer i afrikanska länder, till stöd för forsknings- och innovationsverksamheten.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 65

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (65) | För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är berättigade till finansiering inom ramen för Horisont Europa-programmet och som är etablerade i de stater som ingår i sammanslutningen för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Enheter som är etablerade i andra av unionens medlemsstater, associerade länder och länder i Afrika söder om Sahara bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen eller att lämna förslag för att hantera ett hot mot folkhälsan vid en inbjudan om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget EDCTP3 innan sådana avtal ingås enligt följande: Åtgärdens ekonomiska samordnare
  bör
  vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(65)

För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är berättigade till finansiering inom ramen för Horisont Europa-programmet och som är etablerade i de stater som ingår i sammanslutningen för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Enheter som är etablerade i andra av unionens medlemsstater, associerade länder och länder i Afrika söder om Sahara bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen eller att lämna förslag för att hantera ett hot mot folkhälsan vid en inbjudan om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget EDCTP3 innan sådana avtal ingås enligt följande: Åtgärdens ekonomiska samordnare
  bör
  vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt.

| (65) | För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är berättigade till finansiering inom ramen för Horisont Europa-programmet och som är etablerade i de stater som ingår i sammanslutningen för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Enheter som är etablerade i andra av unionens medlemsstater, associerade länder och länder i Afrika söder om Sahara bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen eller att lämna förslag för att hantera ett hot mot folkhälsan vid en inbjudan om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget EDCTP3 innan sådana avtal ingås enligt följande:
  Utom vid projekt som leds av afrikanska enheter och länder bör
  åtgärdens ekonomiska samordnare vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(65)

För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är berättigade till finansiering inom ramen för Horisont Europa-programmet och som är etablerade i de stater som ingår i sammanslutningen för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Enheter som är etablerade i andra av unionens medlemsstater, associerade länder och länder i Afrika söder om Sahara bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen eller att lämna förslag för att hantera ett hot mot folkhälsan vid en inbjudan om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget EDCTP3 innan sådana avtal ingås enligt följande:
  Utom vid projekt som leds av afrikanska enheter och länder bör
  åtgärdens ekonomiska samordnare vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 66

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (66) | Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar ”En ekonomi som fungerar för människor” och ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag, bli
  grönare
  , mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter och digital teknik spelar för att hantera nya
  utmaningar
  och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose
  unionens
  behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri
  som är en hörnsten i unionens kunskapsbaserade ekonomi, till ökad ekonomisk aktivitet i
  utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed fungera som ett verktyg för
  att öka den tekniska suveräniteten
  och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna som är följande: Den akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i ”Europas cancerplan” (9) och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens (10). Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör anpassas till den nya industristrategin för EU (11), läkemedelsstrategin för EU (12) och strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (13). |

Kommissionens förslag

Ändring

(66)

Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar ”En ekonomi som fungerar för människor” och ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag, bli
  grönare
  , mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter och digital teknik spelar för att hantera nya
  utmaningar
  och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose
  unionens
  behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri
  som är en hörnsten i unionens kunskapsbaserade ekonomi, till ökad ekonomisk aktivitet i
  utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed fungera som ett verktyg för
  att öka den tekniska suveräniteten
  och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna som är följande: Den akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i ”Europas cancerplan” (9) och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens (10). Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör anpassas till den nya industristrategin för EU (11), läkemedelsstrategin för EU (12) och strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (13).

| (66) | Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar ”En ekonomi som fungerar för människor” och ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , bli
  miljöhållbar
  , mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter
  , förbättrad diagnostik, behandlingar
  och digital teknik spelar för att hantera nya
  hälsoutmaningar
  och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose
  patienternas
  behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri
  inom
  utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed
  förbättra kvaliteten på och tillhandahållandet av hälsotjänster i hela unionen,
  fungera som ett verktyg för
  ökad teknisk utveckling och innovativa lösningar
  och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna som är följande: Den
  offentliga sektorn, den
  akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i ”Europas cancerplan” (9)

  , canceruppdraget inom Horisont Europa
  och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens (10)

  , varjämte det också bör stärka samverkan med de olika europeiska initiativen för sällsynta sjukdomar
  . Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör anpassas till den nya industristrategin för EU (11)

  och uppdateringen av den
  ,
  samt till
  läkemedelsstrategin för EU (12) och strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (13).
  Synergier med Europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) bör eftersträvas för att vi ska få ett strukturerat samverkanssystem som låter unionen mera effektivt förutsäga och åtgärda hälsohot. Samarbetsmekanismer och synergier med programmet EU för hälsa är också


  till nytta för att förbättra unionens beredskap inför gränsöverskridande hälsohot, stärka hälso- och sjukvården och för att innovativa nya läkemedel ska bli mer tillgängliga och överkomligt prissatta. Det gemensamma företaget bör även utveckla synergier med det europeiska hälsodataområdet och med forskningsinitiativ inom området sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar ”En ekonomi som fungerar för människor” och ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , bli
  miljöhållbar
  , mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter
  , förbättrad diagnostik, behandlingar
  och digital teknik spelar för att hantera nya
  hälsoutmaningar
  och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose
  patienternas
  behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri
  inom
  utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed
  förbättra kvaliteten på och tillhandahållandet av hälsotjänster i hela unionen,
  fungera som ett verktyg för
  ökad teknisk utveckling och innovativa lösningar
  och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna som är följande: Den
  offentliga sektorn, den
  akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i ”Europas cancerplan” (9)

  , canceruppdraget inom Horisont Europa
  och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens (10)

  , varjämte det också bör stärka samverkan med de olika europeiska initiativen för sällsynta sjukdomar
  . Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör anpassas till den nya industristrategin för EU (11)

  och uppdateringen av den
  ,
  samt till
  läkemedelsstrategin för EU (12) och strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (13).
  Synergier med Europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) bör eftersträvas för att vi ska få ett strukturerat samverkanssystem som låter unionen mera effektivt förutsäga och åtgärda hälsohot. Samarbetsmekanismer och synergier med programmet EU för hälsa är också


  till nytta för att förbättra unionens beredskap inför gränsöverskridande hälsohot, stärka hälso- och sjukvården och för att innovativa nya läkemedel ska bli mer tillgängliga och överkomligt prissatta. Det gemensamma företaget bör även utveckla synergier med det europeiska hälsodataområdet och med forskningsinitiativ inom området sällsynta sjukdomar.

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 67

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (67) | Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 (14) måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta den biofarmaceutiska läkemedelssektorn, biotekniska och medicintekniska sektorn, inklusive företag som är verksamma på det digitala området. Initiativet bör omfatta förebyggande åtgärd, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna och/eller samhället på grund av sjukdomens allvar och/eller antalet
  drabbade
  personer samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna samt hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra,
  människocentrerade
  , effektiva, kostnadseffektiva och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(67)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 (14) måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta den biofarmaceutiska läkemedelssektorn, biotekniska och medicintekniska sektorn, inklusive företag som är verksamma på det digitala området. Initiativet bör omfatta förebyggande åtgärd, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna och/eller samhället på grund av sjukdomens allvar och/eller antalet
  drabbade
  personer samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna samt hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra,
  människocentrerade
  , effektiva, kostnadseffektiva och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem.

| (67) | Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 (14) måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta den biofarmaceutiska läkemedelssektorn, biotekniska och medicintekniska sektorn, inklusive företag som är verksamma på det digitala området.
  Det nya initiativet bör säkerställa ett aktivt engagemang från civilsamhällets och patientorganisationernas sida.
  Initiativet bör omfatta förebyggande åtgärd, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna
  , deras familjer
  och/eller samhället på grund av sjukdomens allvar och/eller antalet personer
  som drabbats eller sannolikt kommer att drabbas
  samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna samt hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra,
  människo- och patientcentrerade
  , effektiva, kostnadseffektiva
  , tillgängliga
  och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem
  , av omsorg om bättre hälsokvalitet
  . |
| --- | --- |

(67)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 (14) måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta den biofarmaceutiska läkemedelssektorn, biotekniska och medicintekniska sektorn, inklusive företag som är verksamma på det digitala området.
  Det nya initiativet bör säkerställa ett aktivt engagemang från civilsamhällets och patientorganisationernas sida.
  Initiativet bör omfatta förebyggande åtgärd, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna
  , deras familjer
  och/eller samhället på grund av sjukdomens allvar och/eller antalet personer
  som drabbats eller sannolikt kommer att drabbas
  samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna samt hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra,
  människo- och patientcentrerade
  , effektiva, kostnadseffektiva
  , tillgängliga
  och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem
  , av omsorg om bättre hälsokvalitet
  .

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 68

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (68) | För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare bidra till initiativets strategiska utformning och verksamhet
  och se till att det
  tillgodoser
  deras
  behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Alla dessa indata bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(68)

För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare bidra till initiativets strategiska utformning och verksamhet
  och se till att det
  tillgodoser
  deras
  behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Alla dessa indata bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts.

| (68) | För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare,
  deras familjer, samt konsumenter och patientgrupper,
  hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare
  jämte andra relevanta allmänintressegrupper från hela unionen,
  bidra till initiativets strategiska utformning och verksamhet
  . Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör säkerställa att den verksamhet som bedrivs
  tillgodoser
  dessa
  behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder
  tillgodoser patienternas behov och
  uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Alla dessa indata bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts
  eller är underfinansierade
  . |
| --- | --- |

(68)

För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare,
  deras familjer, samt konsumenter och patientgrupper,
  hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare
  jämte andra relevanta allmänintressegrupper från hela unionen,
  bidra till initiativets strategiska utformning och verksamhet
  . Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör säkerställa att den verksamhet som bedrivs
  tillgodoser
  dessa
  behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder
  tillgodoser patienternas behov och
  uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Alla dessa indata bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts
  eller är underfinansierade
  .

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 70

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (70) | Partnerskapets mål bör inriktas på området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla initiativets integrerande karaktär, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom initiativet vara sektorsövergripande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(70)

Partnerskapets mål bör inriktas på området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla initiativets integrerande karaktär, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom initiativet vara sektorsövergripande.

| (70) | Partnerskapets mål bör inriktas på
  det icke-konkurrensutsatta området och
  området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt
  och ändamålsenligt
  samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla initiativets integrerande karaktär, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom initiativet vara sektorsövergripande. |
| --- | --- |

(70)

Partnerskapets mål bör inriktas på
  det icke-konkurrensutsatta området och
  området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt
  och ändamålsenligt
  samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla initiativets integrerande karaktär, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom initiativet vara sektorsövergripande.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 71

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (71) | Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska denna teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som autonomi när det gäller digital teknik (30). Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system. |

Kommissionens förslag

Ändring

(71)

Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska denna teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som autonomi när det gäller digital teknik (30). Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system.

| (71) | Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska denna teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som autonomi när det gäller digital teknik (30). Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system.
  Alliansen för processorer och halvledarteknik och alliansen för industridata, edgeteknik och molnteknik bör också komplettera det gemensamma företagets initiativ. |
| --- | --- |

(71)

Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska denna teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som autonomi när det gäller digital teknik (30). Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system.
  Alliansen för processorer och halvledarteknik och alliansen för industridata, edgeteknik och molnteknik bör också komplettera det gemensamma företagets initiativ.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 72

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (72) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling
  i Europa
  som återspeglar unionens grundläggande värden som integritet och förtroende, säkerhet och trygghet. Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik och en snabb spridning av innovation på marknaden. Öppenhet och flexibilitet för att integrera relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse. |

Kommissionens förslag

Ändring

(72)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling
  i Europa
  som återspeglar unionens grundläggande värden som integritet och förtroende, säkerhet och trygghet. Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik och en snabb spridning av innovation på marknaden. Öppenhet och flexibilitet för att integrera relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse.

| (72) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling
  av unionen och för dess tekniska ledarskap,
  som återspeglar unionens grundläggande värden och de grundläggande rättigheterna som integritet
  , dataskydd
  och förtroende, säkerhet och trygghet
  på alla nivåer i värdekedjorna
  . Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik
  som bygger på inbyggt integritetsskydd och inbyggd säkerhet
  och en snabb spridning av innovation på marknaden
  för denna teknik
  . Öppenhet och flexibilitet för att integrera
  civilsamhällesorganisationer och
  relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse.
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör också utveckla forskningsverksamhet för att bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande av den 9 mars 2021 Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet. |
| --- | --- |

(72)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling
  av unionen och för dess tekniska ledarskap,
  som återspeglar unionens grundläggande värden och de grundläggande rättigheterna som integritet
  , dataskydd
  och förtroende, säkerhet och trygghet
  på alla nivåer i värdekedjorna
  . Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik
  som bygger på inbyggt integritetsskydd och inbyggd säkerhet
  och en snabb spridning av innovation på marknaden
  för denna teknik
  . Öppenhet och flexibilitet för att integrera
  civilsamhällesorganisationer och
  relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse.
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör också utveckla forskningsverksamhet för att bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande av den 9 mars 2021 Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 73

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (73) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället
  och dela risktagande
  genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående företag [och andra rättsliga enheter som är verksamma på området elektroniska komponenter och system i Europa]. Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(73)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället
  och dela risktagande
  genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående företag [och andra rättsliga enheter som är verksamma på området elektroniska komponenter och system i Europa]. Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter.

| (73) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående företag [och andra rättsliga enheter som är verksamma på området elektroniska komponenter och system i Europa]. Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter. |
| --- | --- |

(73)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående företag [och andra rättsliga enheter som är verksamma på området elektroniska komponenter och system i Europa]. Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter.

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 74

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (74) | I enlighet med [artikel 8.1 c] i Horisont Europa-förordningen bör
  deltagande stater anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik genomförandet av sina
  bidrag
  till sina nationella deltagare i indirekta åtgärder
  .
  Stödmottagarna
  bör
  underteckna ett enda bidragsavtal
  med det gemensamma företaget
  i enlighet med reglerna för Horisont Europa, inklusive respektive ram för immateriella rättigheter beroende på vilket unionsprogram som stöder motsvarande bidragsverksamhet
  .
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik
  bör
  behandla ersättningsanspråken och verkställa betalningarna till stödmottagarna
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(74)

I enlighet med [artikel 8.1 c] i Horisont Europa-förordningen bör
  deltagande stater anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik genomförandet av sina
  bidrag
  till sina nationella deltagare i indirekta åtgärder
  .
  Stödmottagarna
  bör
  underteckna ett enda bidragsavtal
  med det gemensamma företaget
  i enlighet med reglerna för Horisont Europa, inklusive respektive ram för immateriella rättigheter beroende på vilket unionsprogram som stöder motsvarande bidragsverksamhet
  .
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik
  bör
  behandla ersättningsanspråken och verkställa betalningarna till stödmottagarna
  .

| (74) | I enlighet med [artikel 8.1 c] i Horisont Europa-förordningen bör
  de gemensamma företagen centralt och samordnat förvalta alla ekonomiska
  bidrag.
  Varje deltagande stat
  bör
  därför ingå en administrativ överenskommelse
  med det gemensamma företaget
  om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten
  .
  För att säkerställa samstämmighet med sina nationella strategiska prioriteringar
  bör
  deltagande stater ha vetorätt mot att deras nationella finansiella bidrag används för specifika sökande
  . |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med [artikel 8.1 c] i Horisont Europa-förordningen bör
  de gemensamma företagen centralt och samordnat förvalta alla ekonomiska
  bidrag.
  Varje deltagande stat
  bör
  därför ingå en administrativ överenskommelse
  med det gemensamma företaget
  om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten
  .
  För att säkerställa samstämmighet med sina nationella strategiska prioriteringar
  bör
  deltagande stater ha vetorätt mot att deras nationella finansiella bidrag används för specifika sökande
  .

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 77

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (77) | Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet (31) syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestanda i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet och miljöpåverkan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(77)

Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet (31) syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestanda i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet och miljöpåverkan.

| (77) | Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet (31) syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestanda i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet
  , klimat-
  och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(77)

Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet (31) syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestanda i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet
  , klimat-
  och miljöpåverkan.

Ändring 60

Förslag till förordning

Skäl 78

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (78) | Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet) (32) syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en obelastad, ännu säkrare och
  miljövänligare
  funktion inom luftfartssektorn. Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten (33). |

Kommissionens förslag

Ändring

(78)

Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet) (32) syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en obelastad, ännu säkrare och
  miljövänligare
  funktion inom luftfartssektorn. Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten (33).

| (78) | Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet) (32) syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en obelastad, ännu säkrare
  samt miljö-
  och
  klimatvänligare
  funktion inom luftfartssektorn
  , i linje med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen
  . Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten (33). |
| --- | --- |

(78)

Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet) (32) syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en obelastad, ännu säkrare
  samt miljö-
  och
  klimatvänligare
  funktion inom luftfartssektorn
  , i linje med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen
  . Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten (33).

Ändring 61

Förslag till förordning

Skäl 79

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (79) | Huvudplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är planeringsverktyget för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledningstjänsten med scenarier för verksamhet för att införa och därigenom uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(79)

Huvudplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är planeringsverktyget för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledningstjänsten med scenarier för verksamhet för att införa och därigenom uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet.

| (79) | Huvudplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är planeringsverktyget för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledningstjänsten med scenarier för verksamhet för att införa och därigenom uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet
  , inte bara för att enskilda flygningar ska bli effektivare, utan också för att luftfartens totala kapacitet fortlöpande ska kunna anpassas jämsides med teknikens framsteg
  . |
| --- | --- |

(79)

Huvudplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är planeringsverktyget för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledningstjänsten med scenarier för verksamhet för att införa och därigenom uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet
  , inte bara för att enskilda flygningar ska bli effektivare, utan också för att luftfartens totala kapacitet fortlöpande ska kunna anpassas jämsides med teknikens framsteg
  .

Ändring 62

Förslag till förordning

Skäl 81

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (81) | Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör
  vara
  att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa, bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt. Det bör
  utveckla
  och påskynda spridningen på marknaden av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som det mest effektiva och miljövänliga luftrummet att flyga i över hela världen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(81)

Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör
  vara
  att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa, bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt. Det bör
  utveckla
  och påskynda spridningen på marknaden av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som det mest effektiva och miljövänliga luftrummet att flyga i över hela världen.

| (81) | Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör
  kunna stödja de åtgärder som är avsedda
  att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa,
  vilket i sin tur skulle
  bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation
  bidra till att
  stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk
  och social
  återhämtning och tillväxt. Det bör
  stödja utvecklingen
  och påskynda spridningen på marknaden av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som det mest effektiva och miljövänliga luftrummet att flyga i över hela världen. |
| --- | --- |

(81)

Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör
  kunna stödja de åtgärder som är avsedda
  att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa,
  vilket i sin tur skulle
  bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation
  bidra till att
  stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk
  och social
  återhämtning och tillväxt. Det bör
  stödja utvecklingen
  och påskynda spridningen på marknaden av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som det mest effektiva och miljövänliga luftrummet att flyga i över hela världen.

Ändring 63

Förslag till förordning

Skäl 83

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (83) | Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att anmäla intresse för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(83)

Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att anmäla intresse för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar.

| (83) | Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag
  , vetenskapliga experter och relevanta civilsamhällesorganisationer, bland annat på miljö- och klimatområdena
  genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att anmäla intresse för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. |
| --- | --- |

(83)

Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag
  , vetenskapliga experter och relevanta civilsamhällesorganisationer, bland annat på miljö- och klimatområdena
  genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att anmäla intresse för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar.

Ändring 64

Förslag till förordning

Skäl 86

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (86) | Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergieffekter som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag
  genom ett gemensamt back office
  . Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de gemensamma back office-funktioner som inrättas genom denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(86)

Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergieffekter som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag
  genom ett gemensamt back office
  . Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de gemensamma back office-funktioner som inrättas genom denna förordning.

| (86) | Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergieffekter som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag. Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de gemensamma back office-funktioner som inrättas genom denna förordning. |
| --- | --- |

(86)

Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergieffekter som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag. Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de gemensamma back office-funktioner som inrättas genom denna förordning.

Ändring 65

Förslag till förordning

Skäl 88

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (88) | Mot bakgrund av Europeiska kommissionens prioriteringar för 2019–2024 ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern”, ”En ekonomi som verkar för människor” och de policymål som anges i dess meddelanden ”Att forma Europas digitala framtid” måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin tekniska kapacitet mot 6G inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, dvs. näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(88)

Mot bakgrund av Europeiska kommissionens prioriteringar för 2019–2024 ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern”, ”En ekonomi som verkar för människor” och de policymål som anges i dess meddelanden ”Att forma Europas digitala framtid” måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin tekniska kapacitet mot 6G inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, dvs. näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder.

| (88) | Mot bakgrund av Europeiska kommissionens prioriteringar för 2019–2024 ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern”, ”En ekonomi som verkar för människor” och de policymål som anges i dess meddelanden Att forma Europas digitala framtid

  och Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet
  måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin
  kunskapsbas och
  tekniska kapacitet mot 6G
  , tillsammans med ny relevant kommunikationsteknik,
  inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, dvs. näringslivet, den akademiska världen
  , civilsamhällesorganisationer
  och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder. |
| --- | --- |

(88)

Mot bakgrund av Europeiska kommissionens prioriteringar för 2019–2024 ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern”, ”En ekonomi som verkar för människor” och de policymål som anges i dess meddelanden Att forma Europas digitala framtid

  och Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet
  måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin
  kunskapsbas och
  tekniska kapacitet mot 6G
  , tillsammans med ny relevant kommunikationsteknik,
  inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, dvs. näringslivet, den akademiska världen
  , civilsamhällesorganisationer
  och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder.

Ändring 66

Förslag till förordning

Skäl 89

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (89) | Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät. Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, teknisk suveränitet, integritet och etik och kommer att utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska sektorer som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(89)

Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät. Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, teknisk suveränitet, integritet och etik och kommer att utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska sektorer som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier.

| (89) | Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät
  och andra kommunikationsnät
  . Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, teknisk suveränitet
  och motståndskraft
  , integritet och etik och kommer att utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska
  och sociala sektorer
  som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier. |
| --- | --- |

(89)

Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät
  och andra kommunikationsnät
  . Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, teknisk suveränitet
  och motståndskraft
  , integritet och etik och kommer att utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska
  och sociala sektorer
  som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier.

Ändring 67

Förslag till förordning

Skäl 91

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (91) | Avancerade 5G-infrastrukturer
  kommer att
  ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att införa 6G-teknik. Fonden för ett sammanlänkat Europa – digitalt, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU erbjuder möjligheter till utveckling av 5G och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana utvecklingsprojekt är det viktigt att
  samordna
  upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen samt information till och engagemang från berörda parter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa dagordningar bör bland annat innehålla färdplaner för införande, de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(91)

Avancerade 5G-infrastrukturer
  kommer att
  ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att införa 6G-teknik. Fonden för ett sammanlänkat Europa – digitalt, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU erbjuder möjligheter till utveckling av 5G och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana utvecklingsprojekt är det viktigt att
  samordna
  upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen samt information till och engagemang från berörda parter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa dagordningar bör bland annat innehålla färdplaner för införande, de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor.

| (91) | Avancerade 5G-infrastrukturer
  kan
  ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att
  med öppenhet och transparens
  införa 6G-teknik
  , eftersom globala och kompatibla standarder för 6G skulle ge sänkta kostnader, effektivare digitala leveranskedjor och bättre innovation
  . Fonden för ett sammanlänkat Europa – digitalt, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU erbjuder möjligheter till utveckling av 5G och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana utvecklingsprojekt är det viktigt att
  underlätta
  upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen samt information till och engagemang från berörda parter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa dagordningar bör bland annat innehålla färdplaner för införande,
  rekommendationer om teknik,
  de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor. |
| --- | --- |

(91)

Avancerade 5G-infrastrukturer
  kan
  ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att
  med öppenhet och transparens
  införa 6G-teknik
  , eftersom globala och kompatibla standarder för 6G skulle ge sänkta kostnader, effektivare digitala leveranskedjor och bättre innovation
  . Fonden för ett sammanlänkat Europa – digitalt, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU erbjuder möjligheter till utveckling av 5G och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana utvecklingsprojekt är det viktigt att
  underlätta
  upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen samt information till och engagemang från berörda parter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa dagordningar bör bland annat innehålla färdplaner för införande,
  rekommendationer om teknik,
  de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom denna förordning inrättas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som definieras i [artikel 2.3] och som avses i [artikel 8.1 c] i
  förordningen om Horisont Europa
  . Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler. | Genom denna förordning inrättas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som definieras i [artikel 2.3] och som avses i [artikel 8.1 c] i
  Horisont Europa-förordningen samt i bilaga III till den förordningen
  . Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler
  , bland annat om transparens och ansvarsskyldighet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Genom denna förordning inrättas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som definieras i [artikel 2.3] och som avses i [artikel 8.1 c] i
  förordningen om Horisont Europa
  . Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler.

Genom denna förordning inrättas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som definieras i [artikel 2.3] och som avses i [artikel 8.1 c] i
  Horisont Europa-förordningen samt i bilaga III till den förordningen
  . Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler
  , bland annat om transparens och ansvarsskyldighet
  .

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a. | anknuten enhet: enheter enligt definitionen i artikel 187.1 i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

6a.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9. | kompletterande verksamhet: en verksamhet
  utanför
  huvuddelen av arbetsprogrammet som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller har ett betydande mervärde för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

9.

kompletterande verksamhet: en verksamhet
  utanför
  huvuddelen av arbetsprogrammet som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller har ett betydande mervärde för unionen.

| 9. | kompletterande verksamhet: en verksamhet
  som ingår i den årliga plan som handlar om kompletterande verksamheter och bifogats
  huvuddelen av arbetsprogrammet
  och
  som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar
  direkt
  till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller har ett betydande mervärde för unionen
  , och som bidrar till unionens politik
  . |
| --- | --- |

9.

kompletterande verksamhet: en verksamhet
  som ingår i den årliga plan som handlar om kompletterande verksamheter och bifogats
  huvuddelen av arbetsprogrammet
  och
  som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar
  direkt
  till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller har ett betydande mervärde för unionen
  , och som bidrar till unionens politik
  .

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De gemensamma företag som anges i artikel 3 ska bidra till de allmänna mål för Horisont Europa-förordningen som anges i [artikel 3] i den förordningen. | 1.   De gemensamma företag som anges i artikel 3 ska bidra till de allmänna
  och särskilda
  mål för Horisont Europa-förordningen som anges i [artikel 3] i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   De gemensamma företag som anges i artikel 3 ska bidra till de allmänna mål för Horisont Europa-förordningen som anges i [artikel 3] i den förordningen.

1.   De gemensamma företag som anges i artikel 3 ska bidra till de allmänna
  och särskilda
  mål för Horisont Europa-förordningen som anges i [artikel 3] i den förordningen.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De gemensamma företagen ska
  , genom partnernas deltagande och engagemang i utformningen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet,
  uppnå följande allmänna mål: | 2.   De gemensamma företagen ska uppnå följande allmänna mål: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De gemensamma företagen ska
  , genom partnernas deltagande och engagemang i utformningen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet,
  uppnå följande allmänna mål:

2.   De gemensamma företagen ska uppnå följande allmänna mål:

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led a

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stärka och integrera unionens vetenskapliga och tekniska kapacitet för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ ny kunskap, särskilt i syfte att möta globala
  utmaningar
  , säkerställa unionens konkurrenskraft och hållbarhet och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stärka och integrera unionens vetenskapliga och tekniska kapacitet för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ ny kunskap, särskilt i syfte att möta globala
  utmaningar
  , säkerställa unionens konkurrenskraft och hållbarhet och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde.

utmaningar

| (a) | Stärka och integrera unionens
  , medlemsstaternas och regionernas
  vetenskapliga
  , innovativa
  och tekniska kapacitet för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ ny kunskap, särskilt i syfte att möta globala
  samhällsutmaningar
  , säkerställa
  och förbättra
  unionens konkurrenskraft
  , ge ökat europeiskt mervärde samt bättre motståndskraft
  och hållbarhet och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde. |
| --- | --- |

(a)

Stärka och integrera unionens
  , medlemsstaternas och regionernas
  vetenskapliga
  , innovativa
  och tekniska kapacitet för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ ny kunskap, särskilt i syfte att möta globala
  samhällsutmaningar
  , säkerställa
  och förbättra
  unionens konkurrenskraft
  , ge ökat europeiskt mervärde samt bättre motståndskraft
  och hållbarhet och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde.

, medlemsstaternas och regionernas

, innovativa

samhällsutmaningar

och förbättra

, ge ökat europeiskt mervärde samt bättre motståndskraft

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led b

Artikel 4 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap för unionens värdekedjor och unionens
  öppna
  strategiska oberoende inom viktig teknik och viktiga industrier, i linje med
  industristrategin för EU
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap för unionens värdekedjor och unionens
  öppna
  strategiska oberoende inom viktig teknik och viktiga industrier, i linje med
  industristrategin för EU
  .

öppna

industristrategin för EU

| (b) | Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap för unionens värdekedjor
  och deras motståndskraft
  och
  slå vakt om
  unionens strategiska oberoende inom viktig teknik och viktiga industrie
  r, samtidigt som en öppen ekonomi bevaras, i linje med EU:s industristrategi och dess strategi för små och medelstora företag, den europeiska gröna given, annan unionspolitik och den europeiska återhämtningsplanen
  . |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap för unionens värdekedjor
  och deras motståndskraft
  och
  slå vakt om
  unionens strategiska oberoende inom viktig teknik och viktiga industrie
  r, samtidigt som en öppen ekonomi bevaras, i linje med EU:s industristrategi och dess strategi för små och medelstora företag, den europeiska gröna given, annan unionspolitik och den europeiska återhämtningsplanen
  .

och deras motståndskraft

slå vakt om

r, samtidigt som en öppen ekonomi bevaras, i linje med EU:s industristrategi och dess strategi för små och medelstora företag, den europeiska gröna given, annan unionspolitik och den europeiska återhämtningsplanen

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led c

Artikel 4 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar och andra globala samhällsutmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar,
  i synnerhet att uppfylla
  FN:s mål för hållbar utveckling och
  uppnå klimatneutralitet i
  unionen senast 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar och andra globala samhällsutmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar,
  i synnerhet att uppfylla
  FN:s mål för hållbar utveckling och
  uppnå klimatneutralitet i
  unionen senast 2050.

i synnerhet att uppfylla

uppnå klimatneutralitet i

| (c) | Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar
  , digitala utmaningar
  och andra globala samhällsutmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar,
  påskynda unionens ekonomiska tillväxt och stimulera innovationsekosystemet, samtidigt som
  FN:s mål för hållbar utveckling
  uppnås
  och unionen
  blir klimatneutral allra
  senast 2050
  , i linje med Parisavtalet
  . |
| --- | --- |

(c)

Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar
  , digitala utmaningar
  och andra globala samhällsutmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar,
  påskynda unionens ekonomiska tillväxt och stimulera innovationsekosystemet, samtidigt som
  FN:s mål för hållbar utveckling
  uppnås
  och unionen
  blir klimatneutral allra
  senast 2050
  , i linje med Parisavtalet
  .

, digitala utmaningar

påskynda unionens ekonomiska tillväxt och stimulera innovationsekosystemet, samtidigt som

uppnås

blir klimatneutral allra

, i linje med Parisavtalet

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led a

Artikel 4 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Öka den kritiska massan och den vetenskapliga kapaciteten inom sektorsövergripande och tvärvetenskaplig
  forskning
  och innovation i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Öka den kritiska massan och den vetenskapliga kapaciteten inom sektorsövergripande och tvärvetenskaplig
  forskning
  och innovation i hela unionen.

forskning

| (a) | Öka den kritiska massan och den vetenskapliga
  och tekniska
  kapaciteten inom sektorsövergripande och tvärvetenskaplig
  forskningssamverkan
  och innovation i hela unionen. |
| --- | --- |

(a)

Öka den kritiska massan och den vetenskapliga
  och tekniska
  kapaciteten inom sektorsövergripande och tvärvetenskaplig
  forskningssamverkan
  och innovation i hela unionen.

och tekniska

forskningssamverkan

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led b

Artikel 4 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Påskynda den
  sociala, ekologiska
  och
  ekonomiska
  omställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de
  mål
  som fastställts i linje med den europeiska gröna given. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Påskynda den
  sociala, ekologiska
  och
  ekonomiska
  omställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de
  mål
  som fastställts i linje med den europeiska gröna given.

sociala, ekologiska

ekonomiska

mål

| (b) | Påskynda den
  gröna
  och
  digitala
  omställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de
  klimat- och energimål
  som fastställts i linje med den europeiska gröna given
  och den europeiska klimatlagen samt för att bidra till en utsläpps- och giftfri miljö och samtidigt bevara och återställa ekosystem och biologisk mångfald
  . |
| --- | --- |

(b)

Påskynda den
  gröna
  och
  digitala
  omställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de
  klimat- och energimål
  som fastställts i linje med den europeiska gröna given
  och den europeiska klimatlagen samt för att bidra till en utsläpps- och giftfri miljö och samtidigt bevara och återställa ekosystem och biologisk mångfald
  .

gröna

digitala

klimat- och energimål

och den europeiska klimatlagen samt för att bidra till en utsläpps- och giftfri miljö och samtidigt bevara och återställa ekosystem och biologisk mångfald

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led c

Artikel 4 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Förbättra
  innovationskapaciteten
  och
  innovationsresultaten
  i befintliga och nya europeiska värdekedjor
  för forskning och innovation
  , inbegripet i små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Förbättra
  innovationskapaciteten
  och
  innovationsresultaten
  i befintliga och nya europeiska värdekedjor
  för forskning och innovation
  , inbegripet i små och medelstora företag.

innovationskapaciteten

innovationsresultaten

för forskning och innovation

| (c) | Förbättra
  kapaciteten för
  och
  resultaten av forskning och innovation
  i befintliga och nya europeiska
  ekosystem och
  värdekedjor, inbegripet i små och medelstora företag
  och nystartade företag
  . |
| --- | --- |

(c)

Förbättra
  kapaciteten för
  och
  resultaten av forskning och innovation
  i befintliga och nya europeiska
  ekosystem och
  värdekedjor, inbegripet i små och medelstora företag
  och nystartade företag
  .

kapaciteten för

resultaten av forskning och innovation

ekosystem och

och nystartade företag

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led d

Artikel 4 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem, bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare, allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem, bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare, allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan.

| (d) | Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar
  , teknikformer, tjänster och färdigheter
  i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem
  samt industriella ekosystem
  , bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare,
  bland dem också små och medelstora företag, nystartade företag, konsumentorganisationer,
  allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

(d)

Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar
  , teknikformer, tjänster och färdigheter
  i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem
  samt industriella ekosystem
  , bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare,
  bland dem också små och medelstora företag, nystartade företag, konsumentorganisationer,
  allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan.

, teknikformer, tjänster och färdigheter

samt industriella ekosystem

bland dem också små och medelstora företag, nystartade företag, konsumentorganisationer,

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led da (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen genom att öka medvetenheten och bidra till uppbyggnaden av ny kunskap och nytt humankapital inom sina respektive forskningsområden. Bidra till att påskynda dels kompetenshöjningen för och omskolningen av europeiska arbetstagare, dels små och medelstora företags deltagande i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet. Underlätta integreringen av relevant vetenskaplig kompetens och innovationskompetens i hela unionen i europeiska ekosystem och värdekedjor för forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen genom att öka medvetenheten och bidra till uppbyggnaden av ny kunskap och nytt humankapital inom sina respektive forskningsområden. Bidra till att påskynda dels kompetenshöjningen för och omskolningen av europeiska arbetstagare, dels små och medelstora företags deltagande i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet. Underlätta integreringen av relevant vetenskaplig kompetens och innovationskompetens i hela unionen i europeiska ekosystem och värdekedjor för forskning och innovation.

Bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen genom att öka medvetenheten och bidra till uppbyggnaden av ny kunskap och nytt humankapital inom sina respektive forskningsområden. Bidra till att påskynda dels kompetenshöjningen för och omskolningen av europeiska arbetstagare, dels små och medelstora företags deltagande i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet. Underlätta integreringen av relevant vetenskaplig kompetens och innovationskompetens i hela unionen i europeiska ekosystem och värdekedjor för forskning och innovation.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led e

Artikel 4 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Åstadkomma miljö- och produktivitetsförbättringar för
  nya produkter och tjänster genom
  utnyttjande
  av unionens kapacitet och resurser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Åstadkomma miljö- och produktivitetsförbättringar för
  nya produkter och tjänster genom
  utnyttjande
  av unionens kapacitet och resurser.

Åstadkomma miljö- och produktivitetsförbättringar för

utnyttjande

| (e) | Få
  nya produkter
  , teknikformer, tillämpningar
  och tjänster
  att bli energi- och resurssnålare och bättre ur synvinkel av hållbarhet, samhälle, produktivitet och cirkularitet
  genom
  sammanlänkning
  av unionens kapacitet och resurser
  och fullständigt utnyttjande av dem
  . |
| --- | --- |

(e)

Få
  nya produkter
  , teknikformer, tillämpningar
  och tjänster
  att bli energi- och resurssnålare och bättre ur synvinkel av hållbarhet, samhälle, produktivitet och cirkularitet
  genom
  sammanlänkning
  av unionens kapacitet och resurser
  och fullständigt utnyttjande av dem
  .

Få

, teknikformer, tillämpningar

att bli energi- och resurssnålare och bättre ur synvinkel av hållbarhet, samhälle, produktivitet och cirkularitet

sammanlänkning

och fullständigt utnyttjande av dem

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led ea (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Bidra till att överbrygga klyftan mellan könen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik i Europa och till att integrera jämställdhetsperspektivet i forskningsresultat som uppnåtts av europeiska partnerskap, så att de europeiska partnerskapen bättre anpassas till jämställdhetsmålen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Bidra till att överbrygga klyftan mellan könen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik i Europa och till att integrera jämställdhetsperspektivet i forskningsresultat som uppnåtts av europeiska partnerskap, så att de europeiska partnerskapen bättre anpassas till jämställdhetsmålen.

Bidra till att överbrygga klyftan mellan könen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik i Europa och till att integrera jämställdhetsperspektivet i forskningsresultat som uppnåtts av europeiska partnerskap, så att de europeiska partnerskapen bättre anpassas till jämställdhetsmålen.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – led eb (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Söka efter möjligheter att informera studerande som kan tänkas vilja göra karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och inom andra områden som hör ihop med de gemensamma företagens operativa verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Söka efter möjligheter att informera studerande som kan tänkas vilja göra karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och inom andra områden som hör ihop med de gemensamma företagens operativa verksamhet.

Söka efter möjligheter att informera studerande som kan tänkas vilja göra karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och inom andra områden som hör ihop med de gemensamma företagens operativa verksamhet.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  De gemensamma företagen ska i sitt forskningsarbete eftersträva synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna, andra Horisont Europa-initiativ samt alla unionsprogram som rör forskning, innovation och konkurrenskraft. Dessutom ska de gemensamma företagen nära samarbeta med kommissionens gemensamma forskningscentrum inom sina respektive vetenskapliga områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  De gemensamma företagen ska i sitt forskningsarbete eftersträva synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna, andra Horisont Europa-initiativ samt alla unionsprogram som rör forskning, innovation och konkurrenskraft. Dessutom ska de gemensamma företagen nära samarbeta med kommissionens gemensamma forskningscentrum inom sina respektive vetenskapliga områden.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led a

Artikel 5 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande i hela unionen.

| (a) | Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande
  och en större geografisk spridning
  i hela unionen
  , även i form av deltagande från medlemsstater som för närvarande anses ha blygsamma och måttliga innovationsresultat enligt den europeiska resultattavlan för innovation
  . |
| --- | --- |

(a)

Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande
  och en större geografisk spridning
  i hela unionen
  , även i form av deltagande från medlemsstater som för närvarande anses ha blygsamma och måttliga innovationsresultat enligt den europeiska resultattavlan för innovation
  .

och en större geografisk spridning

, även i form av deltagande från medlemsstater som för närvarande anses ha blygsamma och måttliga innovationsresultat enligt den europeiska resultattavlan för innovation

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Främja och belöna vetenskaplig spetskompetens, också genom att se till att vetenskapens och grundforskningens senaste resultat beaktas vid genomförandet av verksamheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Främja och belöna vetenskaplig spetskompetens, också genom att se till att vetenskapens och grundforskningens senaste resultat beaktas vid genomförandet av verksamheterna.

Främja och belöna vetenskaplig spetskompetens, också genom att se till att vetenskapens och grundforskningens senaste resultat beaktas vid genomförandet av verksamheterna.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led c

Artikel 5 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall, utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall, utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå.

| (c) | Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall,
  jämställdhet,
  utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med
  kompetensutveckling,
  forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. |
| --- | --- |

(c)

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall,
  jämställdhet,
  utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med
  kompetensutveckling,
  forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå.

jämställdhet,

kompetensutveckling,

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Främja ansvarsfull forskning och innovation, med beaktande av försiktighetsprincipen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Främja ansvarsfull forskning och innovation, med beaktande av försiktighetsprincipen.

Främja ansvarsfull forskning och innovation, med beaktande av försiktighetsprincipen.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led cb (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Stärka jämställdhetsaspekten inom forskning och innovation och inom alla de gemensamma företagen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(cb)

(cb)

Stärka jämställdhetsaspekten inom forskning och innovation och inom alla de gemensamma företagen.

Stärka jämställdhetsaspekten inom forskning och innovation och inom alla de gemensamma företagen.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led e

Artikel 5 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Stärka det internationella samarbetet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Stärka det internationella samarbetet.

| (e) | Stärka det internationella samarbetet
  , i linje med unionens utrikespolitiska mål och internationella åtaganden, och främja EU:s konkurrenskraft och industriella ledarskap, varvid unionens strategiska oberoende ska respekteras men en öppen ekonomi få finnas kvar
  . |
| --- | --- |

(e)

Stärka det internationella samarbetet
  , i linje med unionens utrikespolitiska mål och internationella åtaganden, och främja EU:s konkurrenskraft och industriella ledarskap, varvid unionens strategiska oberoende ska respekteras men en öppen ekonomi få finnas kvar
  .

, i linje med unionens utrikespolitiska mål och internationella åtaganden, och främja EU:s konkurrenskraft och industriella ledarskap, varvid unionens strategiska oberoende ska respekteras men en öppen ekonomi få finnas kvar

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led f

Artikel 5 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Öka allmänhetens medvetenhet om, acceptans av, efterfrågan på och användning av nya lösningar genom att involvera allmänheten och olika slutanvändare i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Öka allmänhetens medvetenhet om, acceptans av, efterfrågan på och användning av nya lösningar genom att involvera allmänheten och olika slutanvändare i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande.

| (f) | Öka allmänhetens medvetenhet om, acceptans av, efterfrågan på och användning av nya lösningar genom att involvera allmänheten
  , civilsamhällesorganisationer, konsumentorganisationer
  och olika slutanvändare
  , bland dem också små och medelstora företag och nystartade företag,
  i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande. |
| --- | --- |

(f)

Öka allmänhetens medvetenhet om, acceptans av, efterfrågan på och användning av nya lösningar genom att involvera allmänheten
  , civilsamhällesorganisationer, konsumentorganisationer
  och olika slutanvändare
  , bland dem också små och medelstora företag och nystartade företag,
  i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande.

, civilsamhällesorganisationer, konsumentorganisationer

, bland dem också små och medelstora företag och nystartade företag,

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led g

Artikel 5 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Uppmuntra
  utnyttjandet
  av forsknings- och innovationsresultat och
  aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt
  för
  mobilisering av privata investeringar och
  policyutveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Uppmuntra
  utnyttjandet
  av forsknings- och innovationsresultat och
  aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt
  för
  mobilisering av privata investeringar och
  policyutveckling.

utnyttjandet

aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt

mobilisering av privata investeringar och

| (g) | Uppmuntra
  den aktiva spridningen och användningen
  av forsknings- och innovationsresultat och
  utnyttjandet av dem, också
  för policyutveckling
  , genom standardisering, upphandling av innovativa lösningar och förkommersiell upphandling, för att påskynda marknadslanseringen av forskningsutfall och forskningsresultat inom sina respektive forskningsområden
  . |
| --- | --- |

(g)

Uppmuntra
  den aktiva spridningen och användningen
  av forsknings- och innovationsresultat och
  utnyttjandet av dem, också
  för policyutveckling
  , genom standardisering, upphandling av innovativa lösningar och förkommersiell upphandling, för att påskynda marknadslanseringen av forskningsutfall och forskningsresultat inom sina respektive forskningsområden
  .

den aktiva spridningen och användningen

utnyttjandet av dem, också

, genom standardisering, upphandling av innovativa lösningar och förkommersiell upphandling, för att påskynda marknadslanseringen av forskningsutfall och forskningsresultat inom sina respektive forskningsområden

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led h

Artikel 5 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Påskynda industriell omställning, bland annat genom förbättrad förmåga till innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Påskynda industriell omställning, bland annat genom förbättrad förmåga till innovation.

| (h) | Påskynda industriell omställning
  och motståndskraft överallt i värdekedjorna
  , bland annat genom förbättrad förmåga till innovation. |
| --- | --- |

(h)

Påskynda industriell omställning
  och motståndskraft överallt i värdekedjorna
  , bland annat genom förbättrad förmåga till innovation.

och motståndskraft överallt i värdekedjorna

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led ha (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Öka kompetensen och erfarenheterna överallt i unionen bland studerande, akademiker och experter genom uppmuntran till utveckling av särskilda universitetsexamina och utbildningsprogram inom de olika områdena, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas jämställdhetsfrågor och säkerställande av så bred geografisk täckning som möjligt i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Öka kompetensen och erfarenheterna överallt i unionen bland studerande, akademiker och experter genom uppmuntran till utveckling av särskilda universitetsexamina och utbildningsprogram inom de olika områdena, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas jämställdhetsfrågor och säkerställande av så bred geografisk täckning som möjligt i unionen.

Öka kompetensen och erfarenheterna överallt i unionen bland studerande, akademiker och experter genom uppmuntran till utveckling av särskilda universitetsexamina och utbildningsprogram inom de olika områdena, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas jämställdhetsfrågor och säkerställande av så bred geografisk täckning som möjligt i unionen.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led i

Artikel 5 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Stödja ett
  evidensbaserat
  genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på europeisk och global nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Stödja ett
  evidensbaserat
  genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på europeisk och global nivå.

evidensbaserat

| (i) | Stödja ett
  på vetenskaplig evidens baserat
  genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på
  nationell,
  europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

(i)

Stödja ett
  på vetenskaplig evidens baserat
  genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på
  nationell,
  europeisk och global nivå.

på vetenskaplig evidens baserat

nationell,

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led a

Artikel 5 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar,
  om inget annat
  anges i deras arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar,
  om inget annat
  anges i deras arbetsprogram.

om inget annat

| (a) | Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna
  , rättvisa, transparenta
  och konkurrensutsatta ansökningsomgångar,
  utom i vederbörligen motiverade fall som ska
  anges i deras arbetsprogram. |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna
  , rättvisa, transparenta
  och konkurrensutsatta ansökningsomgångar,
  utom i vederbörligen motiverade fall som ska
  anges i deras arbetsprogram.

, rättvisa, transparenta

utom i vederbörligen motiverade fall som ska

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led b

Artikel 5 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar.

| (b) | Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning
  och synergier
  med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

(b)

Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning
  och synergier
  med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar.

och synergier

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led c

Artikel 5 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Eftersträva synergier med och, när så är lämpligt, söka möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna, i linje med strategier för smart specialisering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Eftersträva synergier med och, när så är lämpligt, söka möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna, i linje med strategier för smart specialisering.

| (c) | Eftersträva
  och säkerställa verkningsfulla
  synergier med och, när så är lämpligt, söka möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen
  och marknadslanseringen
  av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna, i linje med strategier för smart specialisering
  , samt med de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, och med relevanta industriallianser samt stiftelser och fonder för välgörenhet
  . |
| --- | --- |

(c)

Eftersträva
  och säkerställa verkningsfulla
  synergier med och, när så är lämpligt, söka möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen
  och marknadslanseringen
  av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna, i linje med strategier för smart specialisering
  , samt med de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, och med relevanta industriallianser samt stiftelser och fonder för välgörenhet
  .

och säkerställa verkningsfulla

och marknadslanseringen

, samt med de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, och med relevanta industriallianser samt stiftelser och fonder för välgörenhet

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 5 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och de åtgärder som planeras i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (den europeiska kompetensagendan), särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter för att stödja den gröna och den digitala omställningen och för att öka antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och de åtgärder som planeras i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (den europeiska kompetensagendan), särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter för att stödja den gröna och den digitala omställningen och för att öka antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet.

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och de åtgärder som planeras i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (den europeiska kompetensagendan), särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter för att stödja den gröna och den digitala omställningen och för att öka antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt i de industriella ekosystem som är kopplade till de gemensamma företagens verksamhet.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led d

Artikel 5 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt [artiklarna 45 och 47] i Horisont Europa-förordningen, som t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt [artiklarna 45 och 47] i Horisont Europa-förordningen, som t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling.

| (d) | Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen
  , utan att den administrativa bördan ökar, vare sig för dem eller för deras stödmottagare,
  samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt [artiklarna 45 och 47] i Horisont Europa-förordningen, som t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling. |
| --- | --- |

(d)

Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen
  , utan att den administrativa bördan ökar, vare sig för dem eller för deras stödmottagare,
  samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt [artiklarna 45 och 47] i Horisont Europa-förordningen, som t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling.

, utan att den administrativa bördan ökar, vare sig för dem eller för deras stödmottagare,

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led e

Artikel 5 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Främja små och medelstora företags deltagande i
  deras
  verksamhet och
  vidta åtgärder för att
  säkerställa information till små och medelstora företag, i linje med målen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Främja små och medelstora företags deltagande i
  deras
  verksamhet och
  vidta åtgärder för att
  säkerställa information till små och medelstora företag, i linje med målen för Horisont Europa.

deras

vidta åtgärder för att

| (e) | Främja
  och säkerställa
  små och medelstora företags
  jämte nystartade företags och deras sammanslutningars
  deltagande i
  de gemensamma företagens
  verksamhet och säkerställa information
  i god tid
  till små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , i linje med målen för Horisont Europa.
  Vid behov ta reda på vid vilka ansökningsomgångar som det förbehållits en samordnande roll för små och medelstora företag eller nystartade företag. |
| --- | --- |

(e)

Främja
  och säkerställa
  små och medelstora företags
  jämte nystartade företags och deras sammanslutningars
  deltagande i
  de gemensamma företagens
  verksamhet och säkerställa information
  i god tid
  till små och medelstora företag
  och nystartade företag
  , i linje med målen för Horisont Europa.
  Vid behov ta reda på vid vilka ansökningsomgångar som det förbehållits en samordnande roll för små och medelstora företag eller nystartade företag.

och säkerställa

jämte nystartade företags och deras sammanslutningars

de gemensamma företagens

i god tid

och nystartade företag

Vid behov ta reda på vid vilka ansökningsomgångar som det förbehållits en samordnande roll för små och medelstora företag eller nystartade företag.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 5 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Ta fram åtgärder för att få nykomlingar, också små och medelstora företag, att delta i de gemensamma företagens forsknings- och innovationsverksamhet, varjämte de ska utvidga samverkansnätverk och främja bättre sammanlänkning av befintliga nationella ekosystem och nätverk för forskning och innovation, både inbördes och i riktning mot europeisk nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Ta fram åtgärder för att få nykomlingar, också små och medelstora företag, att delta i de gemensamma företagens forsknings- och innovationsverksamhet, varjämte de ska utvidga samverkansnätverk och främja bättre sammanlänkning av befintliga nationella ekosystem och nätverk för forskning och innovation, både inbördes och i riktning mot europeisk nivå.

Ta fram åtgärder för att få nykomlingar, också små och medelstora företag, att delta i de gemensamma företagens forsknings- och innovationsverksamhet, varjämte de ska utvidga samverkansnätverk och främja bättre sammanlänkning av befintliga nationella ekosystem och nätverk för forskning och innovation, både inbördes och i riktning mot europeisk nivå.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led eb (nytt)

Artikel 5 – punkt 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Främja och säkerställa unga forskares samt doktoranders och postdoktoranders deltagande i det ifrågavarande gemensamma företagets verksamhet, i nära synergi med Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Främja och säkerställa unga forskares samt doktoranders och postdoktoranders deltagande i det ifrågavarande gemensamma företagets verksamhet, i nära synergi med Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

Främja och säkerställa unga forskares samt doktoranders och postdoktoranders deltagande i det ifrågavarande gemensamma företagets verksamhet, i nära synergi med Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led f

Artikel 5 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Uppbåda de offentliga och privata resurser som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Uppbåda de offentliga och privata resurser som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen.

| (f) | Uppbåda de offentliga och privata resurser
  , samt, i mån av möjlighet, ytterligare resurser,
  som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen. |
| --- | --- |

(f)

Uppbåda de offentliga och privata resurser
  , samt, i mån av möjlighet, ytterligare resurser,
  som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen.

, samt, i mån av möjlighet, ytterligare resurser,

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led g

Artikel 5 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i [artikel 45] i och [
  bilaga
   V] till Horisont Europa-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i [artikel 45] i och [
  bilaga
   V] till Horisont Europa-förordningen.

bilaga

| (g) | Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i [artikel 45] i och [
  bilagorna III och
   V] till Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

(g)

Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i [artikel 45] i och [
  bilagorna III och
   V] till Horisont Europa-förordningen.

bilagorna III och

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led h

Artikel 5 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Fastställa och genomföra sitt arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Fastställa och genomföra sitt arbetsprogram.

| (h) | Utarbeta och genomföra en strategisk forsknings- och innovationsagenda och ta denna som utgångspunkt för att
  fastställa och genomföra sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

(h)

Utarbeta och genomföra en strategisk forsknings- och innovationsagenda och ta denna som utgångspunkt för att
  fastställa och genomföra sitt arbetsprogram.

Utarbeta och genomföra en strategisk forsknings- och innovationsagenda och ta denna som utgångspunkt för att

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led i

Artikel 5 – punkt 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och universitet, slutanvändare och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje initiativ samt säkerställa delaktighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och universitet, slutanvändare och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje initiativ samt säkerställa delaktighet.

| (i) | Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och universitet,
  civilsamhällesorganisationer,
  slutanvändare
  , sammanslutningar för små och medelstora företag
  och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje initiativ samt säkerställa delaktighet
  , öppenhet och mervärde för samhället
  . |
| --- | --- |

(i)

Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och universitet,
  civilsamhällesorganisationer,
  slutanvändare
  , sammanslutningar för små och medelstora företag
  och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje initiativ samt säkerställa delaktighet
  , öppenhet och mervärde för samhället
  .

civilsamhällesorganisationer,

, sammanslutningar för små och medelstora företag

, öppenhet och mervärde för samhället

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led j

Artikel 5 – punkt 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning, efter nödvändiga ändringar, av [artikel 46] i Horisont Europa-förordningen, inbegripet att göra detaljerade uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning, efter nödvändiga ändringar, av [artikel 46] i Horisont Europa-förordningen, inbegripet att göra detaljerade uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa.

| (j) | Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning
  av artiklarna 10 och 39 i denna förordning och
  , efter nödvändiga ändringar, av [artikel 46] i Horisont Europa-förordningen, inbegripet
  genom
  att göra detaljerade uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet
  offentligt
  tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa
  , på ett användarvänligt sätt
  . |
| --- | --- |

(j)

Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning
  av artiklarna 10 och 39 i denna förordning och
  , efter nödvändiga ändringar, av [artikel 46] i Horisont Europa-förordningen, inbegripet
  genom
  att göra detaljerade uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet
  offentligt
  tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa
  , på ett användarvänligt sätt
  .

av artiklarna 10 och 39 i denna förordning och

genom

offentligt

, på ett användarvänligt sätt

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led ja (nytt)

Artikel 5 – punkt 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Främja medvetandehöjande kampanjer samt upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, ge lämplig information på sina respektive webbplatser, också genom att lägga ut relevanta dokument på dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Främja medvetandehöjande kampanjer samt upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, ge lämplig information på sina respektive webbplatser, också genom att lägga ut relevanta dokument på dem.

Främja medvetandehöjande kampanjer samt upplysnings- och spridningsverksamhet, under medverkan av akademiska nätverk samt vetenskaps- och kunskapsnätverk, ge lämplig information på sina respektive webbplatser, också genom att lägga ut relevanta dokument på dem.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led l

Artikel 5 – punkt 2 – led l

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (l) | Bidra till att utveckla effektivare kontaktytor mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap
  genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat
  och tillgodose policybehov, samt
  underlätta snabbare spridning och utnyttjande av resultat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(l)

Bidra till att utveckla effektivare kontaktytor mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap
  genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat
  och tillgodose policybehov, samt
  underlätta snabbare spridning och utnyttjande av resultat
  .

genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat

underlätta snabbare spridning och utnyttjande av resultat

| (l) | Bidra till att utveckla effektivare kontaktytor mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap
  och följa de principer för öppen vetenskap
  s
  om fastställs i artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen
  och tillgodose policybehov, samt
  arbeta för att resultaten snabbare utnyttjas, sprids och vinner insteg och för att synligheten ökar, i enlighet med artikel 51.1 i Horisont Europa-förordningen
  .
  De gemensamma företagen ska fastställa strikta regler för undantag från de krav på öppen åtkomst som fastställs i Horisont Europa-förordningen kommissionen ska övervaka praxis i fråga om öppen åtkomst och alla undantag bör förtecknas på ett transparent sätt på de relevanta webbplatserna. |
| --- | --- |

(l)

Bidra till att utveckla effektivare kontaktytor mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap
  och följa de principer för öppen vetenskap
  s
  om fastställs i artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen
  och tillgodose policybehov, samt
  arbeta för att resultaten snabbare utnyttjas, sprids och vinner insteg och för att synligheten ökar, i enlighet med artikel 51.1 i Horisont Europa-förordningen
  .
  De gemensamma företagen ska fastställa strikta regler för undantag från de krav på öppen åtkomst som fastställs i Horisont Europa-förordningen kommissionen ska övervaka praxis i fråga om öppen åtkomst och alla undantag bör förtecknas på ett transparent sätt på de relevanta webbplatserna.

och följa de principer för öppen vetenskap

om fastställs i artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen

arbeta för att resultaten snabbare utnyttjas, sprids och vinner insteg och för att synligheten ökar, i enlighet med artikel 51.1 i Horisont Europa-förordningen

De gemensamma företagen ska fastställa strikta regler för undantag från de krav på öppen åtkomst som fastställs i Horisont Europa-förordningen kommissionen ska övervaka praxis i fråga om öppen åtkomst och alla undantag bör förtecknas på ett transparent sätt på de relevanta webbplatserna.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led n

Artikel 5 – punkt 2 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852
  om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma dess genomförande inom den ekonomiska sektor som de
  är verksamma
  i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852
  om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma dess genomförande inom den ekonomiska sektor som de
  är verksamma
  i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet
  .

om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma dess genomförande inom den ekonomiska sektor som de

i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet

| (n) | Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852
  när de gemensamma företagen
  är verksamma
  inom den förordningens tillämpningsområde
  . |
| --- | --- |

(n)

Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852
  när de gemensamma företagen
  är verksamma
  inom den förordningens tillämpningsområde
  .

när de gemensamma företagen

inom den förordningens tillämpningsområde

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led o

Artikel 5 – punkt 2 – led o

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (o) | Beakta principen ”orsaka inte betydande skada” i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(o)

Beakta principen ”orsaka inte betydande skada” i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering.

| (o) | Beakta principen ”orsaka inte betydande skada” i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852
  i samband med sådan verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde,
  och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(o)

Beakta principen ”orsaka inte betydande skada” i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852
  i samband med sådan verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde,
  och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering.

i samband med sådan verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde,

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  För genomförandet av punkt 2 c ska kommissionen ta fram tydliga, enkla och konkreta riktlinjer för de gemensamma företagens förverkligande av de olika slagen av synergier såsom överföring av medel, alternativ finansiering, kumulativ finansiering och integrerad finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  För genomförandet av punkt 2 c ska kommissionen ta fram tydliga, enkla och konkreta riktlinjer för de gemensamma företagens förverkligande av de olika slagen av synergier såsom överföring av medel, alternativ finansiering, kumulativ finansiering och integrerad finansiering.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Gemensamma företag
  får
  utlysa
  en öppen inbjudan
  till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar. Inbjudan till intresseanmälan ska ange
  de
  nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål. Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås. | 1.   Gemensamma företag
  ska
  utlysa
  öppna, rättvisa och transparenta inbjudningar
  till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar
  , samtidigt som de bidrar till ökad geografisk spridning
  . Inbjudan till intresseanmälan ska
  vara öppen och transparent och
  ange
  vilka
  nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål
  och vilka naturabidrag och ekonomiska bidrag som förväntas
  . Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Gemensamma företag
  får
  utlysa
  en öppen inbjudan
  till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar. Inbjudan till intresseanmälan ska ange
  de
  nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål. Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås.

1.   Gemensamma företag
  ska
  utlysa
  öppna, rättvisa och transparenta inbjudningar
  till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar
  , samtidigt som de bidrar till ökad geografisk spridning
  . Inbjudan till intresseanmälan ska
  vara öppen och transparent och
  ange
  vilka
  nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål
  och vilka naturabidrag och ekonomiska bidrag som förväntas
  . Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den verkställande direktören
  ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget, på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och potentiellt mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter. | 2.   
  Styrelsen
  ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget
  , också den vetenskapliga rådgivande nämnden,
  på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och potentiellt mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Den verkställande direktören
  ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget, på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och potentiellt mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter.

2.   
  Styrelsen
  ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget
  , också den vetenskapliga rådgivande nämnden,
  på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och potentiellt mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2a (ny)

Artikel 7 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemskap för någon rättslig enhet som är etablerad i ett land som är associerat till programmet Horisont Europa får inte bli en ytterligare belastning för det gemensamma företagets grundande och associerade medlemmar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemskap för någon rättslig enhet som är etablerad i ett land som är associerat till programmet Horisont Europa får inte bli en ytterligare belastning för det gemensamma företagets grundande och associerade medlemmar.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Styrelsen ska bedöma och
  , där så är lämpligt,
  godkänna ansökningar om medlemskap. | 3.   Styrelsen ska bedöma och godkänna
  eller avslå
  ansökningar om medlemskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Styrelsen ska bedöma och
  , där så är lämpligt,
  godkänna ansökningar om medlemskap.

3.   Styrelsen ska bedöma och godkänna
  eller avslå
  ansökningar om medlemskap.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Ett skriftligt åtagande ska undertecknas mellan de utvalda associerade medlemmarna och den verkställande direktören, i egenskap av företrädare för det gemensamma företaget, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet, associerade medlemmars bidrag till det gemensamma företaget, inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b samt bestämmelser om den associerade medlemmens representation och rösträtt i styrelsen. | 4.   Ett skriftligt åtagande ska undertecknas mellan de utvalda associerade medlemmarna och den verkställande direktören, i egenskap av företrädare för det gemensamma företaget, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet,
  samt om
  associerade medlemmars bidrag till det gemensamma företaget
  (både ekonomiska bidrag och naturabidrag)
  , inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b samt bestämmelser om den associerade medlemmens representation och rösträtt i styrelsen.
  De utvalda associerade medlemmarnas skriftliga åtaganden ska göras offentligt tillgängliga på ifrågavarande gemensamma företags webbplats, varvid det ska tillses att bestämmelserna om konfidentialitet följs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Ett skriftligt åtagande ska undertecknas mellan de utvalda associerade medlemmarna och den verkställande direktören, i egenskap av företrädare för det gemensamma företaget, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet, associerade medlemmars bidrag till det gemensamma företaget, inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b samt bestämmelser om den associerade medlemmens representation och rösträtt i styrelsen.

4.   Ett skriftligt åtagande ska undertecknas mellan de utvalda associerade medlemmarna och den verkställande direktören, i egenskap av företrädare för det gemensamma företaget, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet,
  samt om
  associerade medlemmars bidrag till det gemensamma företaget
  (både ekonomiska bidrag och naturabidrag)
  , inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b samt bestämmelser om den associerade medlemmens representation och rösträtt i styrelsen.
  De utvalda associerade medlemmarnas skriftliga åtaganden ska göras offentligt tillgängliga på ifrågavarande gemensamma företags webbplats, varvid det ska tillses att bestämmelserna om konfidentialitet följs.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Varje medlem ska underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem. | 2.   Varje medlem ska
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Varje medlem ska underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem.

2.   Varje medlem ska
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Varje privat medlem ska underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen. | 4.   Varje privat medlem ska
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Varje privat medlem ska underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen.

4.   Varje privat medlem ska
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget. | 1.   Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget.
  Godkännandebrevet ska göras offentligt tillgängligt på ifrågavarande gemensamma företags webbplats, varvid det ska tillses att bestämmelserna om konfidentialitet följs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget.

1.   Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget.
  Godkännandebrevet ska göras offentligt tillgängligt på ifrågavarande gemensamma företags webbplats, varvid det ska tillses att bestämmelserna om konfidentialitet följs.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet och godkänna eller avslå ansökan. | 2.   Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet
  , varvid hänsyn ska tas till den vetenskapliga rådgivningen från det gemensamma företagets organ samt till eventuella intressekonflikter,
  och godkänna eller avslå ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet och godkänna eller avslå ansökan.

2.   Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet
  , varvid hänsyn ska tas till den vetenskapliga rådgivningen från det gemensamma företagets organ samt till eventuella intressekonflikter,
  och godkänna eller avslå ansökan.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive Efta-anslag, ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen. Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen,
  får
  utökas med bidrag från tredjeländer
  om sådana är
  tillgängliga. | 1.   Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive Efta-anslag, ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen
  , förutsatt att detta belopp åtminstone motsvaras av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från företagens ingående eller anknutna enheter
  . Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen,
  ska i enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen
  utökas med bidrag från tredjeländer
  , när dessa bidrag blir
  tillgängliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive Efta-anslag, ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen. Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen,
  får
  utökas med bidrag från tredjeländer
  om sådana är
  tillgängliga.

1.   Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive Efta-anslag, ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen
  , förutsatt att detta belopp åtminstone motsvaras av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från företagens ingående eller anknutna enheter
  . Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen,
  ska i enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen
  utökas med bidrag från tredjeländer
  , när dessa bidrag blir
  tillgängliga.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unionens ekonomiska bidrag, enligt vad som avses i punkt 2 i denna artikel, får kompletteras med anslag från Europeiska unionens återhämtningsinstrument, i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen och böter, i enlighet med artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen. Bidraget får också kompletteras med tillbakadraganden, enligt föreskrifterna i artikel 15.3 i budgetförordningen. Unionens bidrag ska justeras för att återspegla bidrag från associerade länder. Eventuella ytterligare bidrag från unionen ska motsvaras av bidrag från andra medlemmar än unionen. Balans måste råda mellan unionens bidrag och bidragen från andra medlemmar än unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Unionens ekonomiska bidrag, enligt vad som avses i punkt 2 i denna artikel, får kompletteras med anslag från Europeiska unionens återhämtningsinstrument, i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen och böter, i enlighet med artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen. Bidraget får också kompletteras med tillbakadraganden, enligt föreskrifterna i artikel 15.3 i budgetförordningen. Unionens bidrag ska justeras för att återspegla bidrag från associerade länder. Eventuella ytterligare bidrag från unionen ska motsvaras av bidrag från andra medlemmar än unionen. Balans måste råda mellan unionens bidrag och bidragen från andra medlemmar än unionen.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2b (ny)

Artikel 10 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ytterligare bidrag från unionen i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen, artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen och artikel 15.3 i budgetförordningen ska fördelas inom klustren i den andra pelaren i Horisont Europa på ett rättvist sätt, så att hänsyn tas till unionens forskningsprioriteringar och dess politiska mål. Vid den rättvisa fördelningen ska det framför allt tas hänsyn till gemensamma företag med verksamhet inom sektorer som drabbats hårdast under covid 19-pandemin och som är mest avgörande för att unionens mål och socioekonomisk återhämtning ska uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Ytterligare bidrag från unionen i enlighet med artikel 13 i Horisont Europa-förordningen, artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen och artikel 15.3 i budgetförordningen ska fördelas inom klustren i den andra pelaren i Horisont Europa på ett rättvist sätt, så att hänsyn tas till unionens forskningsprioriteringar och dess politiska mål. Vid den rättvisa fördelningen ska det framför allt tas hänsyn till gemensamma företag med verksamhet inom sektorer som drabbats hårdast under covid 19-pandemin och som är mest avgörande för att unionens mål och socioekonomisk återhämtning ska uppnås.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ekonomiska bidrag genom de program som medfinansieras ur Eruf, ESF+, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och Ejflu samt ur faciliteten för återhämtning och resiliens får anses som ett bidrag från en deltagande stat till ett gemensamt företag, förutsatt att relevanta bestämmelser i förordningen om gemensamma bestämmelser och de fondspecifika förordningarna följs. Kommissionen ska ta fram enkla och praktiska riktlinjer för att klarlägga vad som utgör en deltagande stats ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Ekonomiska bidrag genom de program som medfinansieras ur Eruf, ESF+, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och Ejflu samt ur faciliteten för återhämtning och resiliens får anses som ett bidrag från en deltagande stat till ett gemensamt företag, förutsatt att relevanta bestämmelser i förordningen om gemensamma bestämmelser och de fondspecifika förordningarna följs. Kommissionen ska ta fram enkla och praktiska riktlinjer för att klarlägga vad som utgör en deltagande stats ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den
  31 mars
  varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under
  varje
  föregående
  räkenskapsår
  . Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av en oberoende extern revisor som utnämnts av den berörda enheten. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av bidragen. | 2.   Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den
  30 juni
  varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under
  det
  föregående
  räkenskapsåret
  . Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska
  inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller av något unionsorgan, utan
  styrkas av en oberoende extern revisor som utnämnts av den berörda enheten. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av bidragen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den
  31 mars
  varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under
  varje
  föregående
  räkenskapsår
  . Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av en oberoende extern revisor som utnämnts av den berörda enheten. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av bidragen.

2.   Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den
  30 juni
  varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under
  det
  föregående
  räkenskapsåret
  . Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska
  inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller av något unionsorgan, utan
  styrkas av en oberoende extern revisor som utnämnts av den berörda enheten. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av bidragen.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska kostnaderna för kompletterande verksamhet inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller något annat unionsorgan. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska kostnaderna för kompletterande verksamhet inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller något annat unionsorgan.

utgår

utgår

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 7 – inledningen

Artikel 11 – punkt 7 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Kommissionen får avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 43 i något av följande fall: | 7.   Kommissionen får
  , efter att ha aktiverat den ömsesidiga försäkringsmekanism som föreskrivs i artikel 37.7 i Horisont Europa-förordningen,
  avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 43 i något av följande fall: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Kommissionen får avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 43 i något av följande fall:

7.   Kommissionen får
  , efter att ha aktiverat den ömsesidiga försäkringsmekanism som föreskrivs i artikel 37.7 i Horisont Europa-förordningen,
  avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 43 i något av följande fall:

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 9a (ny)

Artikel 11 – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Europaparlamentet ska informeras om alla ändringar av unionens ekonomiska bidrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.
     
  Europaparlamentet ska informeras om alla ändringar av unionens ekonomiska bidrag.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Innan arbetsprogrammet antas ska varje deltagande stat i förekommande fall ge en vägledande uppskattning av beloppet för sina nationella ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget.




  Förutom kriterierna i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen får arbetsprogrammet också, i bilageform, innefatta kriterier för stödberättigande för nationella rättsliga enheter.




  Varje deltagande stat ska anförtro det gemensamma företaget att utvärdera förslagen, i enlighet med reglerna och kriterierna för Horisont Europa.




  Urvalet av förslag ska baseras på den rangordning som utvärderingskommittén tillhandahåller. Styrelsen får avvika från denna rangordning i vederbörligen motiverade fall, särskilt för att säkerställa övergripande konsekvens inom ramen för portföljstrategin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11a

Innan arbetsprogrammet antas ska varje deltagande stat i förekommande fall ge en vägledande uppskattning av beloppet för sina nationella ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget.

Förutom kriterierna i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen får arbetsprogrammet också, i bilageform, innefatta kriterier för stödberättigande för nationella rättsliga enheter.

Varje deltagande stat ska anförtro det gemensamma företaget att utvärdera förslagen, i enlighet med reglerna och kriterierna för Horisont Europa.

Urvalet av förslag ska baseras på den rangordning som utvärderingskommittén tillhandahåller. Styrelsen får avvika från denna rangordning i vederbörligen motiverade fall, särskilt för att säkerställa övergripande konsekvens inom ramen för portföljstrategin.

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Gemensamma företag
  ska inom ett år från antagandet av denna förordning ingå tjänstenivåavtal om
  gemensamma back office-funktioner, om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa funktioner
  ska
  omfatta följande områden, med förbehåll för en bekräftelse av bärkraften och efter en genomgång av resurserna: | 1.   Gemensamma företag
  får utföra
  gemensamma back office-funktioner
  genom att ingå tjänstenivåavtal
  , om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa funktioner
  får
  omfatta följande områden, med förbehåll för en bekräftelse av bärkraften och efter en genomgång av resurserna
  , och utan att det påverkar de gemensamma företagens särskilda forskningsområden
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Gemensamma företag
  ska inom ett år från antagandet av denna förordning ingå tjänstenivåavtal om
  gemensamma back office-funktioner, om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa funktioner
  ska
  omfatta följande områden, med förbehåll för en bekräftelse av bärkraften och efter en genomgång av resurserna:

1.   Gemensamma företag
  får utföra
  gemensamma back office-funktioner
  genom att ingå tjänstenivåavtal
  , om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa funktioner
  får
  omfatta följande områden, med förbehåll för en bekräftelse av bärkraften och efter en genomgång av resurserna
  , och utan att det påverkar de gemensamma företagens särskilda forskningsområden
  :

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 12 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Främjande av utbyte av bästa praxis mellan de gemensamma företagen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Främjande av utbyte av bästa praxis mellan de gemensamma företagen.

Främjande av utbyte av bästa praxis mellan de gemensamma företagen.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De gemensamma back office-funktioner som avses i punkt 1
  ska
  tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla
  de
  övriga. Inbördes relaterade funktioner ska behållas inom samma gemensamma företag för att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur. | 2.   De gemensamma back office-funktioner som avses i punkt 1
  får
  tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla övriga. Inbördes relaterade funktioner ska behållas inom samma gemensamma företag för att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De gemensamma back office-funktioner som avses i punkt 1
  ska
  tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla
  de
  övriga. Inbördes relaterade funktioner ska behållas inom samma gemensamma företag för att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur.

2.   De gemensamma back office-funktioner som avses i punkt 1
  får
  tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla övriga. Inbördes relaterade funktioner ska behållas inom samma gemensamma företag för att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 4

Artikel 12 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, utom de som rör anställningsavtal, får personal som arbetar med
  de uppgifter som överförts till
  ett gemensamt back office, vilket
  förvaltas av
  ett
  annat
  gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. | 4.   Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, utom de som rör anställningsavtal, får personal som arbetar med
  uppgifterna för
  ett gemensamt back office, vilket
  överförts till
  ett gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, utom de som rör anställningsavtal, får personal som arbetar med
  de uppgifter som överförts till
  ett gemensamt back office, vilket
  förvaltas av
  ett
  annat
  gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

4.   Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, utom de som rör anställningsavtal, får personal som arbetar med
  uppgifterna för
  ett gemensamt back office, vilket
  överförts till
  ett gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5

Artikel 12 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som
  är värd för det
  gemensamma
  back office
  ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget. | 5.   Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som
  utför de särskilda
  gemensamma
  funktionerna
  ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som
  är värd för det
  gemensamma
  back office
  ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget.

5.   Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som
  utför de särskilda
  gemensamma
  funktionerna
  ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje gemensamt företag ska ha en styrelse och en verkställande direktör. | 1.   Varje gemensamt företag ska ha en styrelse och en verkställande direktör
  , samt ett organ som tillhandahåller vetenskaplig rådgivning i enlighet med artikel 19
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje gemensamt företag ska ha en styrelse och en verkställande direktör.

1.   Varje gemensamt företag ska ha en styrelse och en verkställande direktör
  , samt ett organ som tillhandahåller vetenskaplig rådgivning i enlighet med artikel 19
  .

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Allt ska göras för att medlemsskapet i styrelsen ska respektera jämn könsfördelning och geografisk spridning samt representera olika sektorer och bakgrunder, beroende på ledamöternas ställning inom sina respektive kompetensområde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Allt ska göras för att medlemsskapet i styrelsen ska respektera jämn könsfördelning och geografisk spridning samt representera olika sektorer och bakgrunder, beroende på ledamöternas ställning inom sina respektive kompetensområde.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse
  styrelsens ordförande
  , om inte annat föreskrivs i andra delen. | 3.   Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse
  någon av styrelsens medlemmar till styrelseordförande,
  om inte annat föreskrivs i andra delen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse
  styrelsens ordförande
  , om inte annat föreskrivs i andra delen.

3.   Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse
  någon av styrelsens medlemmar till styrelseordförande,
  om inte annat föreskrivs i andra delen.

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för de deltagande staterna. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade undantagsfall beslutar något annat. | 4.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för de deltagande staterna. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade undantagsfall beslutar något annat.
  Närvaroförteckning, dagordning och sammanträdesprotokoll ska inom rimlig tid göras offentligt tillgängliga på det berörda gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för de deltagande staterna. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade undantagsfall beslutar något annat.

4.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för de deltagande staterna. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade undantagsfall beslutar något annat.
  Närvaroförteckning, dagordning och sammanträdesprotokoll ska inom rimlig tid göras offentligt tillgängliga på det berörda gemensamma företagets webbplats.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 7

Artikel 15 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan, regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter. | 7.   Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan,
  de deltagande staternas företrädare, nationella och
  regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan, regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter.

7.   Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan,
  de deltagande staternas företrädare, nationella och
  regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 10

Artikel 15 – punkt 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning. | 10.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning
  , som också ska innehålla åtgärder för undvikande av eventuella intressekonflikter i beslutsprocessen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning.

10.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning
  , som också ska innehålla åtgärder för undvikande av eventuella intressekonflikter i beslutsprocessen
  .

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 11

Artikel 15 – punkt 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11.   Medlemmarnas företrädare ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod. Uppförandekoden ska fastställa medlemmarnas skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende. | 11.   Medlemmarnas företrädare
  och observatörerna
  ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod. Uppförandekoden ska fastställa medlemmarnas skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11.   Medlemmarnas företrädare ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod. Uppförandekoden ska fastställa medlemmarnas skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende.

11.   Medlemmarnas företrädare
  och observatörerna
  ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod. Uppförandekoden ska fastställa medlemmarnas skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Styrelsen i varje gemensamt företag ska ha det övergripande ansvaret för det gemensamma företagets strategiska inriktning och verksamhet och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten. | Styrelsen i varje gemensamt företag ska ha det övergripande ansvaret för det gemensamma företagets strategiska inriktning och
  samstämmighet med unionens övergripande mål och politik, samt för dess
  verksamhet och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Styrelsen i varje gemensamt företag ska ha det övergripande ansvaret för det gemensamma företagets strategiska inriktning och verksamhet och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten.

Styrelsen i varje gemensamt företag ska ha det övergripande ansvaret för det gemensamma företagets strategiska inriktning och
  samstämmighet med unionens övergripande mål och politik, samt för dess
  verksamhet och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten.

samstämmighet med unionens övergripande mål och politik, samt för dess

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergieffekter och komplementaritet vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan. | Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergieffekter och komplementaritet
  och samtidigt undvika dubbelarbete
  vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan.
  Kommissionen ska säkerställa att gemensamma företag har lämpligt mandat, operativa riktlinjer och effektiva mekanismer för att styra, hantera och förverkliga synergier med teman som omfattas av forskningssamverkan och de projekt som följer av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergieffekter och komplementaritet vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan.

Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergieffekter och komplementaritet
  och samtidigt undvika dubbelarbete
  vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan.
  Kommissionen ska säkerställa att gemensamma företag har lämpligt mandat, operativa riktlinjer och effektiva mekanismer för att styra, hantera och förverkliga synergier med teman som omfattas av forskningssamverkan och de projekt som följer av dem.

och samtidigt undvika dubbelarbete

Kommissionen ska säkerställa att gemensamma företag har lämpligt mandat, operativa riktlinjer och effektiva mekanismer för att styra, hantera och förverkliga synergier med teman som omfattas av forskningssamverkan och de projekt som följer av dem.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led a

Artikel 16 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till
  kommissionens prioriteringar
  och den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till
  kommissionens prioriteringar
  och den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål.

kommissionens prioriteringar

| (a) | Vidta åtgärder för att säkerställa förverkligandet av det gemensamma företagets allmänna, särskilda och operativa mål, utvärdera deras effektivitet och genomslagskraft,
  säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till
  prioriteringarna i samband med unionens övergripande mål och politik
  och den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål. |
| --- | --- |

(a)

Vidta åtgärder för att säkerställa förverkligandet av det gemensamma företagets allmänna, särskilda och operativa mål, utvärdera deras effektivitet och genomslagskraft,
  säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till
  prioriteringarna i samband med unionens övergripande mål och politik
  och den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål.

Vidta åtgärder för att säkerställa förverkligandet av det gemensamma företagets allmänna, särskilda och operativa mål, utvärdera deras effektivitet och genomslagskraft,

prioriteringarna i samband med unionens övergripande mål och politik

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led b

Artikel 16 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7.

| (b) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7
  , varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter
  . |
| --- | --- |

(b)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7
  , varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter
  .

, varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led c

Artikel 16 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9.

| (c) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9,
  varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter
  . |
| --- | --- |

(c)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9,
  varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter
  .

varvid hänsyn ska tas till det vetenskapliga rådgivande organets rådgivning i enlighet med artikel 19 och till eventuella intressekonflikter

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led i

Artikel 16 – punkt 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören samt övervaka dennes resultat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören samt övervaka dennes resultat.

| (i) | Utse,
  utgående från ett öppet och transparent förfarande, samt
  entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören
  i enlighet med artikel 17,
  samt övervaka dennes resultat
  , inklusive med hjälp av en uppsättning nyckelindikatorer som framtagits för bedömningen av den verkställande direktörens resultat
  . |
| --- | --- |

(i)

Utse,
  utgående från ett öppet och transparent förfarande, samt
  entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören
  i enlighet med artikel 17,
  samt övervaka dennes resultat
  , inklusive med hjälp av en uppsättning nyckelindikatorer som framtagits för bedömningen av den verkställande direktörens resultat
  .

utgående från ett öppet och transparent förfarande, samt

i enlighet med artikel 17,

, inklusive med hjälp av en uppsättning nyckelindikatorer som framtagits för bedömningen av den verkställande direktörens resultat

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led j

Artikel 16 – punkt 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan i början av initiativet, och vid behov ändra den under hela Horisont Europas löptid. Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan i början av initiativet, och vid behov ändra den under hela Horisont Europas löptid. Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram.

| (j) | Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan i början av initiativet, och vid behov ändra den under hela Horisont Europas löptid
  , baserat på underlag från alla partner, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det ifrågavarande gemensamma företagets område
  . Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt
  , i enlighet med kommissionens riktlinjer,
  synergier med andra unionsprogram
  och policyer, inklusive åtgärderna enligt den europeiska kompetensagendan
  . |
| --- | --- |

(j)

Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan i början av initiativet, och vid behov ändra den under hela Horisont Europas löptid
  , baserat på underlag från alla partner, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det ifrågavarande gemensamma företagets område
  . Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt
  , i enlighet med kommissionens riktlinjer,
  synergier med andra unionsprogram
  och policyer, inklusive åtgärderna enligt den europeiska kompetensagendan
  .

, baserat på underlag från alla partner, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det ifrågavarande gemensamma företagets område

, i enlighet med kommissionens riktlinjer,

och policyer, inklusive åtgärderna enligt den europeiska kompetensagendan

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led k

Artikel 16 – punkt 2 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna, de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången samt tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn, med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna, de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången samt tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn, med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav.

| (k) | Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna,
  varvid det med kraft ska säkerställas att ett antal öppna ansökningsomgångar också hänför sig till de lägre tekniska mognadsgraderna, kriterierna för att uppmuntra deltagande på grund av jämn könsfördelning och geografisk spridning,
  de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap
  samt synergier med andra unionsprogram
  , den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången samt tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn,
  vilket också ska innefatta särskilda förfaranden för identifiering av intressekonflikter och undvikande av dem, samt
  med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav. |
| --- | --- |

(k)

Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna,
  varvid det med kraft ska säkerställas att ett antal öppna ansökningsomgångar också hänför sig till de lägre tekniska mognadsgraderna, kriterierna för att uppmuntra deltagande på grund av jämn könsfördelning och geografisk spridning,
  de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap
  samt synergier med andra unionsprogram
  , den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången samt tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn,
  vilket också ska innefatta särskilda förfaranden för identifiering av intressekonflikter och undvikande av dem, samt
  med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav.

varvid det med kraft ska säkerställas att ett antal öppna ansökningsomgångar också hänför sig till de lägre tekniska mognadsgraderna, kriterierna för att uppmuntra deltagande på grund av jämn könsfördelning och geografisk spridning,

samt synergier med andra unionsprogram

vilket också ska innefatta särskilda förfaranden för identifiering av intressekonflikter och undvikande av dem, samt

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led ka (nytt)

Artikel 16 – punkt 2 – led ka (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ka) | Stödja de gemensamma företagens verksamheters synlighet och öppenhet för att locka nykomlingar, särskilt små och medelstora företag, universitet, forskningsorganisationer och civilsamhällesorganisationer, att delta i företagens verksamheter och åtgärder, och samtidigt säkerställa att allmänheten och civilsamhällesorganisationer kan utöva effektiv granskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ka)

(ka)

Stödja de gemensamma företagens verksamheters synlighet och öppenhet för att locka nykomlingar, särskilt små och medelstora företag, universitet, forskningsorganisationer och civilsamhällesorganisationer, att delta i företagens verksamheter och åtgärder, och samtidigt säkerställa att allmänheten och civilsamhällesorganisationer kan utöva effektiv granskning.

Stödja de gemensamma företagens verksamheters synlighet och öppenhet för att locka nykomlingar, särskilt små och medelstora företag, universitet, forskningsorganisationer och civilsamhällesorganisationer, att delta i företagens verksamheter och åtgärder, och samtidigt säkerställa att allmänheten och civilsamhällesorganisationer kan utöva effektiv granskning.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led ma (nytt)

Artikel 16 – punkt 2 – led ma (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ma) | Vidta lämpliga och korrigerande åtgärder baserat på resultaten dels av den interimsutvärdering som utförts av kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 171, dels av Europeiska revisionsrättens årliga revision. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ma)

(ma)

Vidta lämpliga och korrigerande åtgärder baserat på resultaten dels av den interimsutvärdering som utförts av kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 171, dels av Europeiska revisionsrättens årliga revision.

Vidta lämpliga och korrigerande åtgärder baserat på resultaten dels av den interimsutvärdering som utförts av kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 171, dels av Europeiska revisionsrättens årliga revision.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led n

Artikel 16 – punkt 2 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Bedöma den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Bedöma den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap.

| (n) | Bedöma
  och godkänna
  den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap. |
| --- | --- |

(n)

Bedöma
  och godkänna
  den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap.

och godkänna

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led s

Artikel 16 – punkt 2 – led s

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (s) | Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(s)

Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering.

| (s) | Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering
  , efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet när det är lämpligt
  . |
| --- | --- |

(s)

Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering
  , efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet när det är lämpligt
  .

, efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet när det är lämpligt

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led u

Artikel 16 – punkt 2 – led u

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (u) | Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen eller om användning av praktikanter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(u)

Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen eller om användning av praktikanter.

| (u) | Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen
  , inklusive om den ekonomiska ersättningen till dem,
  eller om användning av praktikanter. |
| --- | --- |

(u)

Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen
  , inklusive om den ekonomiska ersättningen till dem,
  eller om användning av praktikanter.

, inklusive om den ekonomiska ersättningen till dem,

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led w

Artikel 16 – punkt 2 – led w

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (w) | I förekommande fall till kommissionen lämna varje begäran om ändring av denna förordning
  från en medlem i det gemensamma företaget
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(w)

I förekommande fall till kommissionen lämna varje begäran om ändring av denna förordning
  från en medlem i det gemensamma företaget
  .

från en medlem i det gemensamma företaget

| (w) | I förekommande fall
  samla in och
  till kommissionen lämna varje begäran om ändring av denna förordning. |
| --- | --- |

(w)

I förekommande fall
  samla in och
  till kommissionen lämna varje begäran om ändring av denna förordning.

samla in och

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led y

Artikel 16 – punkt 2 – led y

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (y) | Senast
  vid utgången av 2022
  anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget på rekommendation av den verkställande direktören. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(y)

Senast
  vid utgången av 2022
  anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget på rekommendation av den verkställande direktören.

vid utgången av 2022

| (y) | Senast
  ett år efter den interimsutvärdering av Horisont Europa som avses i artikel 52.2 i Horisont Europa-förordningen och senast 2025,
  anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget på rekommendation av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

(y)

Senast
  ett år efter den interimsutvärdering av Horisont Europa som avses i artikel 52.2 i Horisont Europa-förordningen och senast 2025,
  anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget på rekommendation av den verkställande direktören.

ett år efter den interimsutvärdering av Horisont Europa som avses i artikel 52.2 i Horisont Europa-förordningen och senast 2025,

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter, från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter
  ett öppet
  och transparent urvalsförfarande som ska respektera principen om jämn könsfördelning. | 1.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter
  och relevant erfarenhet
  , från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter
  en öppen
  och transparent
  inbjudan till intresseanmälan med därpå följande
  urvalsförfarande som ska respektera principen om
  spetskompetens,
  jämn könsfördelning
  och geografisk spridning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter, från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter
  ett öppet
  och transparent urvalsförfarande som ska respektera principen om jämn könsfördelning.

1.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter
  och relevant erfarenhet
  , från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter
  en öppen
  och transparent
  inbjudan till intresseanmälan med därpå följande
  urvalsförfarande som ska respektera principen om
  spetskompetens,
  jämn könsfördelning
  och geografisk spridning
  .

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar. | 2.   Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen.
  Förteckningen med kandidater ska innefatta minst 50 % kandidater av olika kön. Kommissionen ska göra sitt bästa för att säkerställa en jämn könsfördelning.
  För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar. |
| | Vid urvalsförfarandet ska kommissionen följa de striktaste normer för transparens, också genom att ge kandidaterna en tydlig tidsgräns och relevant information och offentliggöra förteckningen med kandidater för varje gemensamt företag samt resultaten av urvalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.

2.   Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen.
  Förteckningen med kandidater ska innefatta minst 50 % kandidater av olika kön. Kommissionen ska göra sitt bästa för att säkerställa en jämn könsfördelning.
  För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.

Vid urvalsförfarandet ska kommissionen följa de striktaste normer för transparens, också genom att ge kandidaterna en tydlig tidsgräns och relevant information och offentliggöra förteckningen med kandidater för varje gemensamt företag samt resultaten av urvalet.

Vid urvalsförfarandet ska kommissionen följa de striktaste normer för transparens, också genom att ge kandidaterna en tydlig tidsgräns och relevant information och offentliggöra förteckningen med kandidater för varje gemensamt företag samt resultaten av urvalet.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3a (ny)

Artikel 17 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Före utnämningen ska den verkställande direktör som utvalts underteckna en ojävighetsanmälan samt en förklaring om ekonomiska intressen, med uppgifter om åtminstone sina yrken under de fem år som föregått anställningen i det gemensamma företaget, samt sitt eventuella medlemskap under denna period i styrelser eller kommittéer i företag, icke-statliga organisationer, föreningar eller andra med laga stöd inrättade organ. Både ojävighetsanmälan och förklaringen om ekonomiska intressen ska göras lättillgängliga på det gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Före utnämningen ska den verkställande direktör som utvalts underteckna en ojävighetsanmälan samt en förklaring om ekonomiska intressen, med uppgifter om åtminstone sina yrken under de fem år som föregått anställningen i det gemensamma företaget, samt sitt eventuella medlemskap under denna period i styrelser eller kommittéer i företag, icke-statliga organisationer, föreningar eller andra med laga stöd inrättade organ. Både ojävighetsanmälan och förklaringen om ekonomiska intressen ska göras lättillgängliga på det gemensamma företagets webbplats.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 4

Artikel 17 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar. | 4.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar
  , bland annat genom att bedöma de nyckelindikatorer som anges i artikel 16 i
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar.

4.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar
  , bland annat genom att bedöma de nyckelindikatorer som anges i artikel 16 i
  .

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led c

Artikel 18 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan.

| (c) | Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet
  , baserat på underlag från partnerna, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det gemensamma företagets område,
  och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan. |
| --- | --- |

(c)

Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet
  , baserat på underlag från partnerna, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det gemensamma företagets område,
  och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan.

, baserat på underlag från partnerna, inbegripet den privata sektorn, forskarsamhället, medlemsstaternas företrädare och civilsamhällesorganisationer med verksamhet inom det gemensamma företagets område,

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led fa (nytt)

Artikel 18 – punkt 4 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nykomlingar, framför allt små och medelstora företag, universitet och forskningsorganisationer samt civilsamhällesorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nykomlingar, framför allt små och medelstora företag, universitet och forskningsorganisationer samt civilsamhällesorganisationer.

Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nykomlingar, framför allt små och medelstora företag, universitet och forskningsorganisationer samt civilsamhällesorganisationer.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led n

Artikel 18 – punkt 4 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Genomföra det gemensamma
  företagets kommunikationspolicy
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Genomföra det gemensamma
  företagets kommunikationspolicy
  .

företagets kommunikationspolicy

| (n) | Utarbeta och
  genomföra
  en kommunikationspolicy för
  det gemensamma
  företaget, vilken ska vara medborgarvänlig och gynna små och medelstora företag
  . |
| --- | --- |

(n)

Utarbeta och
  genomföra
  en kommunikationspolicy för
  det gemensamma
  företaget, vilken ska vara medborgarvänlig och gynna små och medelstora företag
  .

Utarbeta och

en kommunikationspolicy för

företaget, vilken ska vara medborgarvänlig och gynna små och medelstora företag

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led q

Artikel 18 – punkt 4 – led q

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (q) | Skydda unionens ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(q)

Skydda unionens ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

| (q) | Skydda unionens
  samt utanför unionen stående medlemmars
  ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri,
  intressekonflikter,
  korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner. |
| --- | --- |

(q)

Skydda unionens
  samt utanför unionen stående medlemmars
  ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri,
  intressekonflikter,
  korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

samt utanför unionen stående medlemmars

intressekonflikter,

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 6 – led b

Artikel 18 – punkt 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Sköta genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Sköta genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln.

| (b) | Sköta genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln
  och säkerställa att arbetsprogrammet och alla ändringar av det offentliggörs
  . |
| --- | --- |

(b)

Sköta genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln
  och säkerställa att arbetsprogrammet och alla ändringar av det offentliggörs
  .

och säkerställa att arbetsprogrammet och alla ändringar av det offentliggörs

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 6 – led c

Artikel 18 – punkt 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.

| (c) | I god tid
  ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

(c)

I god tid
  ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.

I god tid

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De gemensamma företagen
  ska
  söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom | 1.   
  Om inte annat föreskrivs i andra delen i denna förordning ska
  de gemensamma företagen söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom
  ett vetenskapligt rådgivande organ som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen i denna förordning och i denna artikel
  .
  När det är lämpligt får gemensamma företag begära hjälp från utomstående oberoende ad hoc-experter i särskilda frågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De gemensamma företagen
  ska
  söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom

1.   
  Om inte annat föreskrivs i andra delen i denna förordning ska
  de gemensamma företagen söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom
  ett vetenskapligt rådgivande organ som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen i denna förordning och i denna artikel
  .
  När det är lämpligt får gemensamma företag begära hjälp från utomstående oberoende ad hoc-experter i särskilda frågor.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | ett vetenskapligt rådgivande organ, eller dess medlemmar, som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, och/eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

ett vetenskapligt rådgivande organ, eller dess medlemmar, som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, och/eller

ett vetenskapligt rådgivande organ, eller dess medlemmar, som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, och/eller

utgår

utgår

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | särskilda begäranden om extern experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

särskilda begäranden om extern experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor.

särskilda begäranden om extern experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor.

utgår

utgår

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I undantagsfall och där så är vederbörligen motiverat får en del av den vetenskapliga rådgivningen utföras av andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen, förutsatt att det inte föreligger någon intressekonflikt. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I undantagsfall och där så är vederbörligen motiverat får en del av den vetenskapliga rådgivningen utföras av andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen, förutsatt att det inte föreligger någon intressekonflikt.

I undantagsfall och där så är vederbörligen motiverat får en del av den vetenskapliga rådgivningen utföras av andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen, förutsatt att det inte föreligger någon intressekonflikt.

utgår

utgår

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om
  balans mellan könen
  . Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer och det gemensamma företagets mål. | 2.   Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om
  spetskompetens, jämn könsfördelning och geografisk spridning
  . Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av
  klimat- och miljöpåverkan samt
  de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer
  , också effekterna för konkurrenskraft och teknisk suveränitet
  och det gemensamma företagets mål
  , liksom genomslagskraften för den forskning som utförs av det gemensamma företaget i jämställdhetsrelaterade frågor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om
  balans mellan könen
  . Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer och det gemensamma företagets mål.

2.   Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om
  spetskompetens, jämn könsfördelning och geografisk spridning
  . Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av
  klimat- och miljöpåverkan samt
  de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer
  , också effekterna för konkurrenskraft och teknisk suveränitet
  och det gemensamma företagets mål
  , liksom genomslagskraften för den forskning som utförs av det gemensamma företaget i jämställdhetsrelaterade frågor
  .

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar.
  Styrelsen ska i tillämpliga fall beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit. | 4.   Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet
  , utgående från öppna, rättvisa och transparenta inbjudningar att anmäla intresse,
  för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar
  för en period av högst fyra år, som ska kunna förnyas en gång
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar.
  Styrelsen ska i tillämpliga fall beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit.

4.   Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet
  , utgående från öppna, rättvisa och transparenta inbjudningar att anmäla intresse,
  för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar
  för en period av högst fyra år, som ska kunna förnyas en gång
  .

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 6

Artikel 19 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska själv anta sin arbetsordning. | 6.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska själv anta sin arbetsordning
  , med åtgärder för att undvika eventuella intressekonflikter i beslutsprocessen
  .
  Sammanträdenas dagordning, närvaroförteckningar och protokoll ska inom rimlig tid offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska själv anta sin arbetsordning.

6.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska själv anta sin arbetsordning
  , med åtgärder för att undvika eventuella intressekonflikter i beslutsprocessen
  .
  Sammanträdenas dagordning, närvaroförteckningar och protokoll ska inom rimlig tid offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 7 – led a

Artikel 19 – punkt 7 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i
  arbetsprogrammen, i linje med
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan och den strategiska planeringen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i
  arbetsprogrammen, i linje med
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan och den strategiska planeringen för Horisont Europa.

arbetsprogrammen, i linje med

| (a) | Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i den strategiska forsknings- och innovationsagendan och
  tillhörande arbetsprogram, i linje med
  den strategiska planeringen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

(a)

Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i den strategiska forsknings- och innovationsagendan och
  tillhörande arbetsprogram, i linje med
  den strategiska planeringen för Horisont Europa.

tillhörande arbetsprogram, i linje med

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 7 – led d

Artikel 19 – punkt 7 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer.

| (d) | Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer
  , liksom det gemensamma företagets verksamheters potentiella påverkan på miljö, samhälle och klimat
  . |
| --- | --- |

(d)

Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer
  , liksom det gemensamma företagets verksamheters potentiella påverkan på miljö, samhälle och klimat
  .

, liksom det gemensamma företagets verksamheters potentiella påverkan på miljö, samhälle och klimat

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 7 – led fa (nytt)

Artikel 19 – punkt 7 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Bedöma ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner och ge styrelsen råd om dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Bedöma ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner och ge styrelsen råd om dem.

Bedöma ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner och ge styrelsen råd om dem.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 8

Artikel 19 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet. | 8.   Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet.
  Rapporten ska i möjligaste mån göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet.

8.   Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet.
  Rapporten ska i möjligaste mån göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 9a (ny)

Artikel 19 – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Styrelsen ska utan onödigt dröjsmål informera det vetenskapliga rådgivande organet om hur dess rekommendationer eller förslag uppföljts eller motivera varför ingen uppföljning gjorts, och göra denna information offentligt tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.
     
  Styrelsen ska utan onödigt dröjsmål informera det vetenskapliga rådgivande organet om hur dess rekommendationer eller förslag uppföljts eller motivera varför ingen uppföljning gjorts, och göra denna information offentligt tillgänglig.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 5

Artikel 20 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget. | 5.   Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag
  och för branschorganisationer, företrädare för civilsamhällesorganisationer
  och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget.

5.   Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag
  och för branschorganisationer, företrädare för civilsamhällesorganisationer
  och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 6

Artikel 20 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Dagordningen för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också skickas till styrelsen för kännedom. | 6.   Dagordningen för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också
  i god tid
  skickas till styrelsen för kännedom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Dagordningen för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också skickas till styrelsen för kännedom.

6.   Dagordningen för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också
  i god tid
  skickas till styrelsen för kännedom.

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 7 – led b

Artikel 20 – punkt 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Uppdatering av den strategiska inriktningen i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Uppdatering av den strategiska inriktningen i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument.

| (b) | Uppdatering av den strategiska inriktningen i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa
  , med unionens övergripande politik och mål
  och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(b)

Uppdatering av den strategiska inriktningen i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa
  , med unionens övergripande politik och mål
  och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument.

, med unionens övergripande politik och mål

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 7 – led e

Artikel 20 – punkt 7 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Medverkan av små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Medverkan av små och medelstora företag.

| (e) | Medverkan av små och medelstora företag
  och nystartade företag och deras branschorganisationer, universitet och forskningsorganisationer, civilsamhällesorganisationer, samt åtgärder för att främja nykomlingars deltagande
  . |
| --- | --- |

(e)

Medverkan av små och medelstora företag
  och nystartade företag och deras branschorganisationer, universitet och forskningsorganisationer, civilsamhällesorganisationer, samt åtgärder för att främja nykomlingars deltagande
  .

och nystartade företag och deras branschorganisationer, universitet och forskningsorganisationer, civilsamhällesorganisationer, samt åtgärder för att främja nykomlingars deltagande

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 7 – led ea (nytt)

Artikel 20 – punkt 7 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Det gemensamma företagets verksamheters potentiella miljö- och klimatpåverkan samt mervärde för samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Det gemensamma företagets verksamheters potentiella miljö- och klimatpåverkan samt mervärde för samhället.

Det gemensamma företagets verksamheters potentiella miljö- och klimatpåverkan samt mervärde för samhället.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 8 – led a

Artikel 20 – punkt 8 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras för införande av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras för införande av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar.

| (a) | Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras
  (t.ex. samordnade ansökningsomgångar mellan gemensamma företag och deras program för forskning och innovation samt investeringsprogram)
  för
  utveckling och
  införande
  samt marknadslansering och spridning i samhället
  av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar. |
| --- | --- |

(a)

Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras
  (t.ex. samordnade ansökningsomgångar mellan gemensamma företag och deras program för forskning och innovation samt investeringsprogram)
  för
  utveckling och
  införande
  samt marknadslansering och spridning i samhället
  av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar.

(t.ex. samordnade ansökningsomgångar mellan gemensamma företag och deras program för forskning och innovation samt investeringsprogram)

utveckling och

samt marknadslansering och spridning i samhället

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 9

Artikel 20 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget. | 9.   Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget.
  Rapporten ska göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget.

9.   Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget.
  Rapporten ska göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 13 a (ny)

Artikel 20 – punkt 13 a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska gruppen med staternas företrädare följa reglerna för konfidentialitet och intressekonflikter, i enlighet med artiklarna 31 och 40. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

13a.
     
  Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska gruppen med staternas företrädare följa reglerna för konfidentialitet och intressekonflikter, i enlighet med artiklarna 31 och 40.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder och andra länder. | 2.   Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper
  och civilsamhällesorganisationer
  som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder och andra länder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder och andra länder.

2.   Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper
  och civilsamhällesorganisationer
  som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder och andra länder.

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2a (ny)

Artikel 21 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och den särskilda urvalsprocessen för intressentgruppens sammansättning och ska sträva efter att säkerställa en styrelsemedlemsskap med en jämn könsbalans, geografisk spridning och som företräder ett spektrum av sektorer och bakgrunder. Styrelsen ska i tillämpliga fall beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit. Det ska säkerställas att intressentgruppen genomgående står öppen för nya medlemmar och detta bör bedömas vid interimsutvärderingen och, vid behov, åtgärdas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och den särskilda urvalsprocessen för intressentgruppens sammansättning och ska sträva efter att säkerställa en styrelsemedlemsskap med en jämn könsbalans, geografisk spridning och som företräder ett spektrum av sektorer och bakgrunder. Styrelsen ska i tillämpliga fall beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit. Det ska säkerställas att intressentgruppen genomgående står öppen för nya medlemmar och detta bör bedömas vid interimsutvärderingen och, vid behov, åtgärdas.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3

Artikel 21 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ. | 3.   Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ
  , antingen på anmodan eller självmant
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ.

3.   Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ
  , antingen på anmodan eller självmant
  .

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 4

Artikel 21 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören. | 4.   Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören
  minst en gång om året
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören.

4.   Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören
  minst en gång om året
  .

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 5

Artikel 21 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen efter diskussionen i intressentgruppen. | 5.   Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen efter diskussionen i intressentgruppen
  och göras offentligt tillgänglig på ifrågavarande gemensamma företags webbplats
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen efter diskussionen i intressentgruppen.

5.   Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen efter diskussionen i intressentgruppen
  och göras offentligt tillgänglig på ifrågavarande gemensamma företags webbplats
  .

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 5a (ny)

Artikel 21 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska intressentgruppen följa reglerna för konfidentialitet och intressekonflikter, i enlighet med artiklarna 31 och 40. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska intressentgruppen följa reglerna för konfidentialitet och intressekonflikter, i enlighet med artiklarna 31 och 40.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 34 i den förordningen får de gemensamma företagen tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare och typen av åtgärd. Ersättningsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 34 i den förordningen får de gemensamma företagen tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare och typen av åtgärd. Ersättningsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och, för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa, meddelas den berörda
  klusterprogramkommittén
  för kännedom. | 2.   Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats
  samt på Horisont Europas webbplats och i dess gemensamma e-databas
  och, för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa, meddelas den berörda
  konstellationen av programkommittén
  för kännedom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och, för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa, meddelas den berörda
  klusterprogramkommittén
  för kännedom.

2.   Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats
  samt på Horisont Europas webbplats och i dess gemensamma e-databas
  och, för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa, meddelas den berörda
  konstellationen av programkommittén
  för kännedom.

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 5

Artikel 23 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget. | 5.   Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget
  och till ekonomiska bidrag och naturabidrag från andra medlemmar än unionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget.

5.   Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget
  och till ekonomiska bidrag och naturabidrag från andra medlemmar än unionen
  .

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. | 1.   Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.
  Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska inom rimlig tid göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.

1.   Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.
  Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska inom rimlig tid göras offentligt tillgänglig på det gemensamma företagets webbplats.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led b

Artikel 24 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Inlämnade förslag, uppdelade per typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och per land. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Inlämnade förslag, uppdelade per typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och per land.

| (b) | Inlämnade förslag, uppdelade per typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och per land
  , varvid procentandelen nykomlingar ska anges
  . |
| --- | --- |

(b)

Inlämnade förslag, uppdelade per typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och per land
  , varvid procentandelen nykomlingar ska anges
  .

, varvid procentandelen nykomlingar ska anges

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led e

Artikel 24 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier.

| (e) | Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergieffekter mellan det gemensamma företagets åtgärder
  och andra unionsprogram
  samt nationella eller regionala initiativ och strategier. |
| --- | --- |

(e)

Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergieffekter mellan det gemensamma företagets åtgärder
  och andra unionsprogram
  samt nationella eller regionala initiativ och strategier.

och andra unionsprogram

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 24 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Framstegen med genomförandet av de mätbara förväntade utfallen, resultaten och delmålen inom en angiven tidsram enligt den strategiska forsknings- och innovationsagendan och i det gemensamma företagets arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Framstegen med genomförandet av de mätbara förväntade utfallen, resultaten och delmålen inom en angiven tidsram enligt den strategiska forsknings- och innovationsagendan och i det gemensamma företagets arbetsprogram.

Framstegen med genomförandet av de mätbara förväntade utfallen, resultaten och delmålen inom en angiven tidsram enligt den strategiska forsknings- och innovationsagendan och i det gemensamma företagets arbetsprogram.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led eb (nytt)

Artikel 24 – punkt 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Beloppet för de faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidragen från andra medlemmar än unionen samt från unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Beloppet för de faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidragen från andra medlemmar än unionen samt från unionen.

Beloppet för de faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidragen från andra medlemmar än unionen samt från unionen.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led ec (nytt)

Artikel 24 – punkt 2 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Det gemensamma företagets bidrag till åtgärderna i den europeiska kompetensagendan, särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter som stöder den gröna och digitala omställningen och att öka antalet utexaminerade i ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik inom det gemensamma företagets respektive arbetsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ec)

(ec)

Det gemensamma företagets bidrag till åtgärderna i den europeiska kompetensagendan, särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter som stöder den gröna och digitala omställningen och att öka antalet utexaminerade i ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik inom det gemensamma företagets respektive arbetsområden.

Det gemensamma företagets bidrag till åtgärderna i den europeiska kompetensagendan, särskilt de som syftar till att utveckla färdigheter som stöder den gröna och digitala omställningen och att öka antalet utexaminerade i ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik inom det gemensamma företagets respektive arbetsområden.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – led ed (nytt)

Artikel 24 – punkt 2 – led ed (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ed) | Alla åtgärder med anknytning till jämställdhetsintegrering, inklusive de åtgärder som syftar till att överbrygga könsklyftan inom forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ed)

(ed)

Alla åtgärder med anknytning till jämställdhetsintegrering, inklusive de åtgärder som syftar till att överbrygga könsklyftan inom forskning och innovation.

Alla åtgärder med anknytning till jämställdhetsintegrering, inklusive de åtgärder som syftar till att överbrygga könsklyftan inom forskning och innovation.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Andra medlemmar än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem
  i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler
  . | 2.   Andra medlemmar än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Andra medlemmar än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem
  i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler
  .

2.   Andra medlemmar än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2a (ny)

Artikel 26 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Andra medlemmar än unionen ska, vid beslutsfattandet om vilka respektive andelar av sitt kollektiva bidrag till ett gemensamt företag de ska stå för, handla i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler, utan att påföra små och medelstora företag några betungande villkor, och små och medelstora företags deltagande i det gemensamma företaget ska också stödjas med hjälp av gynnsamma villkor där det tas hänsyn både till deras storlek och deras mer begränsade förhandlingsposition inom värdekedjan i jämförelse med större aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Andra medlemmar än unionen ska, vid beslutsfattandet om vilka respektive andelar av sitt kollektiva bidrag till ett gemensamt företag de ska stå för, handla i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler, utan att påföra små och medelstora företag några betungande villkor, och små och medelstora företags deltagande i det gemensamma företaget ska också stödjas med hjälp av gynnsamma villkor där det tas hänsyn både till deras storlek och deras mer begränsade förhandlingsposition inom värdekedjan i jämförelse med större aktörer.

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6

Artikel 26 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Om andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera dem skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen, med tanke på eventuella åtgärder, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med artikel 11.9. | 6.   Om andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera dem skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen
  och de deltagande staterna
  , med tanke på eventuella åtgärder, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med artikel 11.9. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Om andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera dem skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen, med tanke på eventuella åtgärder, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med artikel 11.9.

6.   Om andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera dem skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen
  och de deltagande staterna
  , med tanke på eventuella åtgärder, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med artikel 11.9.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 4

Artikel 28 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen,
  respektive gemensamt företag
  , revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter. | 4.   Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen,
  det ifrågavarande gemensamma företaget
  , revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter
  och utan att den administrativa bördan för det gemensamma företaget ökar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen,
  respektive gemensamt företag
  , revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter.

4.   Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen,
  det ifrågavarande gemensamma företaget
  , revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter
  och utan att den administrativa bördan för det gemensamma företaget ökar
  .

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med [artikel 48] i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i [artikel 48.2] i den förordningen. | Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med [artikel 48] i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i [artikel 48.2] i den förordningen
  och utan att den administrativa bördan för det gemensamma företaget ökar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med [artikel 48] i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i [artikel 48.2] i den förordningen.

Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med [artikel 48] i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i [artikel 48.2] i den förordningen
  och utan att den administrativa bördan för det gemensamma företaget ökar
  .

och utan att den administrativa bördan för det gemensamma företaget ökar

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen. | 1.   Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen
  och ska vidta åtgärder för att minska den administrativa bördan för de gemensamma företagen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen.

1.   Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen
  och ska vidta åtgärder för att minska den administrativa bördan för de gemensamma företagen
  .

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1

Artikel 34 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta resultaten från stödmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska vara förenlig med tillämpliga konfidentialitetsregler. | 1.   Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta resultaten från stödmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska
  förutsätta att adekvata normer för it- och informationssäkerhet följs samt
  vara förenlig med
  principerna om nödvändighet och proportionalitet och utövas i enlighet med personuppgiftsskyddet och
  tillämpliga konfidentialitetsregler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta resultaten från stödmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska vara förenlig med tillämpliga konfidentialitetsregler.

1.   Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta resultaten från stödmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska
  förutsätta att adekvata normer för it- och informationssäkerhet följs samt
  vara förenlig med
  principerna om nödvändighet och proportionalitet och utövas i enlighet med personuppgiftsskyddet och
  tillämpliga konfidentialitetsregler.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik eller program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag. | 2.   För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik eller program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag.
  Alla relevanta uppgifter om projekt som inlämnats av de gemensamma företagen ska tas med i den gemensamma Horisont Europa-databasen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik eller program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag.

2.   För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik eller program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag.
  Alla relevanta uppgifter om projekt som inlämnats av de gemensamma företagen ska tas med i den gemensamma Horisont Europa-databasen.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 2

Artikel 35 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning,
  där
  antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget. | 2.   Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning
  och på lämpligt sätt motsvara hur många tjänster och i vilka olika lönegrader som krävs för att säkerställa högsta rekryteringsstandarder på området
  ,
  varvid
  antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget
  och hänsyn ska tas till principen om jämn könsfördelning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning,
  där
  antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget.

2.   Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning
  och på lämpligt sätt motsvara hur många tjänster och i vilka olika lönegrader som krävs för att säkerställa högsta rekryteringsstandarder på området
  ,
  varvid
  antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget
  och hänsyn ska tas till principen om jämn könsfördelning
  .

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 1

Artikel 40 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det gemensamma företaget, dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför
  sin verksamhet
  . | 1.   Det gemensamma företaget, dess organ och
  medlemmar, liksom också dess
  personal, ska undvika alla intressekonflikter
  vid beslutsfattandet om det gemensamma företagets verksamhet samt
  när de utför
  verksamheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det gemensamma företaget, dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför
  sin verksamhet
  .

1.   Det gemensamma företaget, dess organ och
  medlemmar, liksom också dess
  personal, ska undvika alla intressekonflikter
  vid beslutsfattandet om det gemensamma företagets verksamhet samt
  när de utför
  verksamheten
  .

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 2

Artikel 40 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna. | 2.   Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med
  denna förordning,
  det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna.

2.   Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med
  denna förordning,
  det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 2a (ny)

Artikel 40 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemmarna av det vetenskapliga rådgivande organet och de verkställande direktörerna ska göra offentligt tillgängliga och regelbundet uppdatera fullständiga förklaringar om sin yrkesverksamhet och sina ekonomiska intressen och intressekonflikter. Förklaringarna ska också innehålla upplysningar om deras medlemskap i olika nämnder och kommittéer och om eventuell medverkan i offentligägda företag, om denna kan tänkas få konsekvenser för den offentliga politiken eller ett avsevärt inflytande över företagets eller partnerskapets angelägenheter. De verkställande direktörerna ska ha en yrkesbakgrund som styrker deras erfarenhet av den sektor inom vilken det ifrågavarande gemensamma företaget bedriver verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemmarna av det vetenskapliga rådgivande organet och de verkställande direktörerna ska göra offentligt tillgängliga och regelbundet uppdatera fullständiga förklaringar om sin yrkesverksamhet och sina ekonomiska intressen och intressekonflikter. Förklaringarna ska också innehålla upplysningar om deras medlemskap i olika nämnder och kommittéer och om eventuell medverkan i offentligägda företag, om denna kan tänkas få konsekvenser för den offentliga politiken eller ett avsevärt inflytande över företagets eller partnerskapets angelägenheter. De verkställande direktörerna ska ha en yrkesbakgrund som styrker deras erfarenhet av den sektor inom vilken det ifrågavarande gemensamma företaget bedriver verksamhet.

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 4

Artikel 43 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till
  unionens allmänna budget
  . | 4.   Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till
  budgeten för Horisont Europa
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till
  unionens allmänna budget
  .

4.   Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till
  budgeten för Horisont Europa
  .

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1 – led a

Artikel 44 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Påskynda innovationsprocessen för och utvecklingen av biobaserade innovativa lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Påskynda innovationsprocessen för och utvecklingen av biobaserade innovativa lösningar.

| (a) | Påskynda
  forsknings- och
  innovationsprocessen för och utvecklingen av
  hållbara
  biobaserade innovativa lösningar. |
| --- | --- |

(a)

Påskynda
  forsknings- och
  innovationsprocessen för och utvecklingen av
  hållbara
  biobaserade innovativa lösningar.

forsknings- och

hållbara

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1 – led b

Artikel 44 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Påskynda marknadslanseringen av befintliga mogna och innovativa biobaserade lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Påskynda marknadslanseringen av befintliga mogna och innovativa biobaserade lösningar.

| (b) | Påskynda marknadslanseringen av befintliga
  hållbara,
  mogna och innovativa biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

(b)

Påskynda marknadslanseringen av befintliga
  hållbara,
  mogna och innovativa biobaserade lösningar.

hållbara,

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1 – led c

Artikel 44 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Säkerställa en hög miljöprestandanivå hos biobaserade industrisystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Säkerställa en hög miljöprestandanivå hos biobaserade industrisystem.

| (c) | Säkerställa en hög miljöprestandanivå hos biobaserade
  hållbara
  industrisystem. |
| --- | --- |

(c)

Säkerställa en hög miljöprestandanivå hos biobaserade
  hållbara
  industrisystem.

hållbara

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led a

Artikel 44 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera hållbara biobaserade lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera hållbara biobaserade lösningar.

| (a) | Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera
  ekonomiskt, miljömässigt och socialt
  hållbara biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

(a)

Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera
  ekonomiskt, miljömässigt och socialt
  hållbara biobaserade lösningar.

ekonomiskt, miljömässigt och socialt

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led b

Artikel 44 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential.

| (b) | Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential
  , i överensstämmelse med unionens mål för klimat, miljö och biologisk mångfald
  . |
| --- | --- |

(b)

Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential
  , i överensstämmelse med unionens mål för klimat, miljö och biologisk mångfald
  .

, i överensstämmelse med unionens mål för klimat, miljö och biologisk mångfald

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led c

Artikel 44 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med
  miljöutmaningar
  och utveckla
  fler
  hållbara biobaserade innovationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med
  miljöutmaningar
  och utveckla
  fler
  hållbara biobaserade innovationer.

miljöutmaningar

fler

| (c) | Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med
  utmaningar för ekonomi, samhälle och miljö
  och utveckla hållbara biobaserade innovationer. |
| --- | --- |

(c)

Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med
  utmaningar för ekonomi, samhälle och miljö
  och utveckla hållbara biobaserade innovationer.

utmaningar för ekonomi, samhälle och miljö

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 44 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Bidra till att man finner lösningar med teknik och tillvägagångssätt för negativa utsläpp samt infångning av koldioxid i naturliga system och även med annan miljönytta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Bidra till att man finner lösningar med teknik och tillvägagångssätt för negativa utsläpp samt infångning av koldioxid i naturliga system och även med annan miljönytta.

Bidra till att man finner lösningar med teknik och tillvägagångssätt för negativa utsläpp samt infångning av koldioxid i naturliga system och även med annan miljönytta.

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led d

Artikel 44 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Stärka integreringen av biobaserade forsknings- och innovationsprocesser i unionens industriella värdekedjor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Stärka integreringen av biobaserade forsknings- och innovationsprocesser i unionens industriella värdekedjor.

| (d) | Stärka integreringen av biobaserade forsknings- och innovationsprocesser i unionens industriella värdekedjor
  och samtidigt även arbeta för ökad hållbarhet och cirkularitet
  . |
| --- | --- |

(d)

Stärka integreringen av biobaserade forsknings- och innovationsprocesser i unionens industriella värdekedjor
  och samtidigt även arbeta för ökad hållbarhet och cirkularitet
  .

och samtidigt även arbeta för ökad hållbarhet och cirkularitet

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led e

Artikel 44 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i biobaserade företag och projekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i biobaserade företag och projekt.

| (e) | Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i
  hållbara
  biobaserade företag och projekt. |
| --- | --- |

(e)

Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i
  hållbara
  biobaserade företag och projekt.

hållbara

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2 – led f

Artikel 44 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Säkerställa att miljöaspekter beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Säkerställa att miljöaspekter beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt.

| (f) | Säkerställa att miljöaspekter
  och begränsning av potentiella skadeverkningar
  beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt
  , för att bidra till unionens energi- och klimatmål
  . |
| --- | --- |

(f)

Säkerställa att miljöaspekter
  och begränsning av potentiella skadeverkningar
  beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt
  , för att bidra till unionens energi- och klimatmål
  .

och begränsning av potentiella skadeverkningar

, för att bidra till unionens energi- och klimatmål

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led c

Artikel 45 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella innovationen inom biobaserad industri för att uppnå målen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella innovationen inom biobaserad industri för att uppnå målen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa.

| (c) | Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella innovationen
  och hållbarheten
  inom biobaserad industri för att uppnå målen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa,
  i linje med unionens klimat- och energimål
  . |
| --- | --- |

(c)

Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella innovationen
  och hållbarheten
  inom biobaserad industri för att uppnå målen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa,
  i linje med unionens klimat- och energimål
  .

och hållbarheten

i linje med unionens klimat- och energimål

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led d

Artikel 45 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Intensifiera forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Intensifiera forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad.

| (d) | Intensifiera forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad
  , och minska dess potentiella negativa sociala och miljömässiga konsekvenser
  . |
| --- | --- |

(d)

Intensifiera forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad
  , och minska dess potentiella negativa sociala och miljömässiga konsekvenser
  .

, och minska dess potentiella negativa sociala och miljömässiga konsekvenser

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led e

Artikel 45 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner med outnyttjad potential för utveckling av biobaserad industri till att samarbeta i projektverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner med outnyttjad potential för utveckling av biobaserad industri till att samarbeta i projektverksamhet.

| (e) | Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner
  på olika geografiska nivåer
  med outnyttjad potential för
  hållbar
  utveckling av biobaserad industri till att samarbeta i projektverksamhet. |
| --- | --- |

(e)

Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner
  på olika geografiska nivåer
  med outnyttjad potential för
  hållbar
  utveckling av biobaserad industri till att samarbeta i projektverksamhet.

på olika geografiska nivåer

hållbar

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led g

Artikel 45 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin inom ramen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av innovativa biobaserade lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin inom ramen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av innovativa biobaserade lösningar.

| (g) | Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin
  , bland annat små och medelstora företag, små organisationer från primärsektorn och organisationer i det civila samhället,
  inom ramen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av
  hållbara
  innovativa biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

(g)

Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin
  , bland annat små och medelstora företag, små organisationer från primärsektorn och organisationer i det civila samhället,
  inom ramen för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av
  hållbara
  innovativa biobaserade lösningar.

, bland annat små och medelstora företag, små organisationer från primärsektorn och organisationer i det civila samhället,

hållbara

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led h

Artikel 45 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av biobaserade innovationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av biobaserade innovationer.

| (h) | Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av
  hållbara
  biobaserade innovationer. |
| --- | --- |

(h)

Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av
  hållbara
  biobaserade innovationer.

hållbara

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led j

Artikel 45 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Kommunicera och främja innovativa biobaserade lösningar
  i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer och konsumenter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

Kommunicera och främja innovativa biobaserade lösningar
  i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer och konsumenter
  .

i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer och konsumenter

| (j) | Offentliggöra sina rön och resultat på ett öppet och tillgängligt sätt, bland annat om de sociala och miljömässiga konsekvenserna inom unionen och i tredjeländer, samt
  kommunicera och främja
  hållbara
  innovativa biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

(j)

Offentliggöra sina rön och resultat på ett öppet och tillgängligt sätt, bland annat om de sociala och miljömässiga konsekvenserna inom unionen och i tredjeländer, samt
  kommunicera och främja
  hållbara
  innovativa biobaserade lösningar.

Offentliggöra sina rön och resultat på ett öppet och tillgängligt sätt, bland annat om de sociala och miljömässiga konsekvenserna inom unionen och i tredjeländer, samt

hållbara

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led b

Artikel 46 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en ideell organisation som inrättats enligt belgisk lag och som har sitt fasta kontor i Bryssel, Belgien, efter anmälan av sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en ideell organisation som inrättats enligt belgisk lag och som har sitt fasta kontor i Bryssel, Belgien, efter anmälan av sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande,

villkorslöst

| (b) | konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en ideell organisation som inrättats enligt belgisk lag och som har sitt fasta kontor i Bryssel, Belgien, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(b)

konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en ideell organisation som inrättats enligt belgisk lag och som har sitt fasta kontor i Bryssel, Belgien, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – inledningen

Artikel 49 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 16.2 l, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska
  konsortiet för biobaserade industrier, eller dessa industriers ingående eller anknutna enheter,
  varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande: | 1.   Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 16.2 l, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska
  andra medlemmar än unionen
  varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 16.2 l, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska
  konsortiet för biobaserade industrier, eller dessa industriers ingående eller anknutna enheter,
  varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande:

1.   Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 16.2 l, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska
  andra medlemmar än unionen
  varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande:

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led b

Artikel 49 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsinitiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsinitiativ.

| (b) | Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsinitiativ
  , bland annat en innovativ pilotanläggning för demonstration
  . |
| --- | --- |

(b)

Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsinitiativ
  , bland annat en innovativ pilotanläggning för demonstration
  .

, bland annat en innovativ pilotanläggning för demonstration

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led e

Artikel 49 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet.

| (e) | kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet
  bland små och medelstora företag och hos allmänheten
  . |
| --- | --- |

(e)

kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet
  bland små och medelstora företag och hos allmänheten
  .

bland små och medelstora företag och hos allmänheten

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 2

Artikel 52 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrelsen ska välja sin ordförande för en period på två år. | 2.   Styrelsen ska välja sin ordförande
  bland sina ledamöter
  för en period på två år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrelsen ska välja sin ordförande för en period på två år.

2.   Styrelsen ska välja sin ordförande
  bland sina ledamöter
  för en period på två år.

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 4

Artikel 52 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Utöver de sammanträden som avses i punkt
  2
  ska styrelsen också hålla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med det primära syftet att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa. | 4.   Utöver de sammanträden som avses i punkt
  3
  ska styrelsen också hålla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med det primära syftet att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa
  , särskilt om att utnyttja den fulla potentialen hos aktörerna i Europa
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Utöver de sammanträden som avses i punkt
  2
  ska styrelsen också hålla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med det primära syftet att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa.

4.   Utöver de sammanträden som avses i punkt
  3
  ska styrelsen också hålla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med det primära syftet att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa
  , särskilt om att utnyttja den fulla potentialen hos aktörerna i Europa
  .

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 5

Artikel 52 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag
  och
  kommissionen ska bjudas in till det strategiska sammanträdet. Ordförandena för gruppen med staternas företrädare, den vetenskapliga kommittén och genomförandegrupperna
  får bjudas in som
  observatörer. | 5.   Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag, kommissionen
  samt, när så är lämpligt, oberoende externa experter och andra relevanta intressenter, bland annat från civilsamhället och forskarsamhället,
  ska bjudas in till det strategiska sammanträdet. Ordförandena för gruppen med staternas företrädare, den vetenskapliga kommittén och genomförandegrupperna
  ska vara ständiga
  observatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag
  och
  kommissionen ska bjudas in till det strategiska sammanträdet. Ordförandena för gruppen med staternas företrädare, den vetenskapliga kommittén och genomförandegrupperna
  får bjudas in som
  observatörer.

5.   Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag, kommissionen
  samt, när så är lämpligt, oberoende externa experter och andra relevanta intressenter, bland annat från civilsamhället och forskarsamhället,
  ska bjudas in till det strategiska sammanträdet. Ordförandena för gruppen med staternas företrädare, den vetenskapliga kommittén och genomförandegrupperna
  ska vara ständiga
  observatörer.

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 3

Artikel 53 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år. | 3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas
  bland dess ledamöter
  för en period av två år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år.

3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas
  bland dess ledamöter
  för en period av två år.

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 4

Artikel 53 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av ledamöter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter.
  När så är möjligt ska
  den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet inkludera aspekter som rör cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald samt bredare aspekter av hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor. | 4.   Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av ledamöter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter. Den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet
  ska
  inkludera aspekter som rör
  den begränsade tillgången på naturresurser,
  cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald
  , kvaliteten på mark, jord och vatten
  samt bredare aspekter av
  de sociala och klimatmässiga konsekvenserna och
  hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av ledamöter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter.
  När så är möjligt ska
  den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet inkludera aspekter som rör cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald samt bredare aspekter av hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor.

4.   Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av ledamöter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter. Den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet
  ska
  inkludera aspekter som rör
  den begränsade tillgången på naturresurser,
  cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald
  , kvaliteten på mark, jord och vatten
  samt bredare aspekter av
  de sociala och klimatmässiga konsekvenserna och
  hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor.

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 1

Artikel 54 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 21. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara biobaserade lösningar. | 1.   En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 21. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av
  hållbar
  biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara biobaserade lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 21. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara biobaserade lösningar.

1.   En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 21. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av
  hållbar
  biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara biobaserade lösningar.

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 2

Artikel 54 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlemmar i en genomförandegrupp. Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat, och välja ut deras medlemmar. Förteckningen över medlemmar ska vara offentligt tillgänglig. | 2.   Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlemmar i en genomförandegrupp
  , varvid det ska säkerställas att små och medelstora företag och civilsamhällets organisationer finns representerade
  .
  Genomförandegruppernas sammansättning ska syfta till bredast möjliga representation av intressenter, däribland primärsektorn (jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare, för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer.
  Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat och välja ut deras medlemmar
  i enlighet med artikel 21 i denna förordning
  . Förteckningen över medlemmar ska vara offentligt tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlemmar i en genomförandegrupp. Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat, och välja ut deras medlemmar. Förteckningen över medlemmar ska vara offentligt tillgänglig.

2.   Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlemmar i en genomförandegrupp
  , varvid det ska säkerställas att små och medelstora företag och civilsamhällets organisationer finns representerade
  .
  Genomförandegruppernas sammansättning ska syfta till bredast möjliga representation av intressenter, däribland primärsektorn (jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare, för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer.
  Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat och välja ut deras medlemmar
  i enlighet med artikel 21 i denna förordning
  . Förteckningen över medlemmar ska vara offentligt tillgänglig.

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 3

Artikel 54 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år i ett fysiskt eller virtuellt sammanträde. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Denna arbetsordning ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen. Styrelsen får begära att ytterligare personer deltar i de extra sammanträdena.
  Förteckningen över deltagare i
  dessa extra sammanträden ska vara offentligt
  tillgänglig
  . | 3.   Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år i ett fysiskt eller virtuellt sammanträde. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Denna arbetsordning ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen. Styrelsen får begära att ytterligare personer deltar i de extra sammanträdena.
  Dagordningen, protokollet och deltagarförteckningen från
  dessa extra sammanträden ska vara offentligt
  tillgängliga
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år i ett fysiskt eller virtuellt sammanträde. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Denna arbetsordning ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen. Styrelsen får begära att ytterligare personer deltar i de extra sammanträdena.
  Förteckningen över deltagare i
  dessa extra sammanträden ska vara offentligt
  tillgänglig
  .

3.   Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år i ett fysiskt eller virtuellt sammanträde. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Denna arbetsordning ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen. Styrelsen får begära att ytterligare personer deltar i de extra sammanträdena.
  Dagordningen, protokollet och deltagarförteckningen från
  dessa extra sammanträden ska vara offentligt
  tillgängliga
  .

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 5

Artikel 54 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen. | 5.   Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av
  hållbar
  biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen.

5.   Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av
  hållbar
  biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen.

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – led a

Artikel 55 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given (47), särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given (47), särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050.

47

| (a) | Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given (47), särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050. |
| --- | --- |

(a)

Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given (47), särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050.

47

allra

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – led b

Artikel 55 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhetskrav (48) och förblir ett säkert, tillförlitligt, kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhetskrav (48) och förblir ett säkert, tillförlitligt, kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter.

48

| (b) | Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhetskrav (48) och förblir ett
  konkurrenskraftigt,
  säkert, tillförlitligt,
  hållbart, överkomligt,
  kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter. |
| --- | --- |

(b)

Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhetskrav (48) och förblir ett
  konkurrenskraftigt,
  säkert, tillförlitligt,
  hållbart, överkomligt,
  kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter.

48

konkurrenskraftigt,

hållbart, överkomligt,

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2 – led a

Artikel 55 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050.

| (a) | Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser
  , inbegripet icke-koldioxidrelaterade effekter,
  med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050. |
| --- | --- |

(a)

Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser
  , inbegripet icke-koldioxidrelaterade effekter,
  med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050.

, inbegripet icke-koldioxidrelaterade effekter,

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2 – led b

Artikel 55 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet senast 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet senast 2050.

| (b) | Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet
  allra
  senast 2050. |
| --- | --- |

(b)

Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet
  allra
  senast 2050.

allra

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2 – led c

Artikel 55 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin
  och
  små och medelstora företag, även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin
  och
  små och medelstora företag, även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program.

och

| (c) | Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin, små och medelstora företag
  och nystartade företag samt civilsamhällets organisationer och arbetsmarknadens parter
  , även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program
  och genom att stödja spridningen av branschkompetens i hela värdekedjan
  . |
| --- | --- |

(c)

Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin, små och medelstora företag
  och nystartade företag samt civilsamhällets organisationer och arbetsmarknadens parter
  , även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program
  och genom att stödja spridningen av branschkompetens i hela värdekedjan
  .

och nystartade företag samt civilsamhällets organisationer och arbetsmarknadens parter

och genom att stödja spridningen av branschkompetens i hela värdekedjan

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 55 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Att främja arbetstillfällen av hög kvalitet i luftfartssektorn och att återställa och skapa tillväxt med tanke på dess särskilda betydelse för unionens ekonomiska och sociala återhämtning och för uppnåendet av unionens klimat- och miljömål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Att främja arbetstillfällen av hög kvalitet i luftfartssektorn och att återställa och skapa tillväxt med tanke på dess särskilda betydelse för unionens ekonomiska och sociala återhämtning och för uppnåendet av unionens klimat- och miljömål.

Att främja arbetstillfällen av hög kvalitet i luftfartssektorn och att återställa och skapa tillväxt med tanke på dess särskilda betydelse för unionens ekonomiska och sociala återhämtning och för uppnåendet av unionens klimat- och miljömål.

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – led a

Artikel 56 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | På relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till det gemensamma företaget för ren luftfart. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

På relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till det gemensamma företaget för ren luftfart.

| (a) | På relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till det gemensamma företaget för ren luftfart
  på ett översiktligt och användarvänligt sätt
  . |
| --- | --- |

(a)

På relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till det gemensamma företaget för ren luftfart
  på ett översiktligt och användarvänligt sätt
  .

på ett översiktligt och användarvänligt sätt

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – led b

Artikel 56 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 55, och underlätta full tillgång till data och information för oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs
  under direkt tillsyn av kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 55, och underlätta full tillgång till data och information för oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs
  under direkt tillsyn av kommissionen
  .

under direkt tillsyn av kommissionen

| (b) | Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 55, och underlätta full tillgång till data och information för oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs. |
| --- | --- |

(b)

Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 55, och underlätta full tillgång till data och information för oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – led c

Artikel 56 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bistå kommissionen på dennas begäran
  med
  att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadspenetrationen för rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bistå kommissionen på dennas begäran
  med
  att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadspenetrationen för rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde.

med

| (c) | Bistå
  , och ge återkoppling till,
  kommissionen på dennas begäran
  när det gäller
  att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadspenetrationen för rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde. |
| --- | --- |

(c)

Bistå
  , och ge återkoppling till,
  kommissionen på dennas begäran
  när det gäller
  att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadspenetrationen för rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde.

, och ge återkoppling till,

när det gäller

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – led ca (nytt)

Artikel 56 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Utveckla mekanismer för att stärka samordningen och anpassningen mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och genomförandet av de nationella återhämtningsplanerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Utveckla mekanismer för att stärka samordningen och anpassningen mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och genomförandet av de nationella återhämtningsplanerna.

Utveckla mekanismer för att stärka samordningen och anpassningen mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och genomförandet av de nationella återhämtningsplanerna.

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – led cb (nytt)

Artikel 56 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Främja samordningen med nationella forsknings- och innovationsprogram och möjliggöra en färdplan för samverkan uppströms och ett gemensamt genomförande av viss verksamhet för att maximera hävstångseffekten av synkroniserade forskningsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(cb)

(cb)

Främja samordningen med nationella forsknings- och innovationsprogram och möjliggöra en färdplan för samverkan uppströms och ett gemensamt genomförande av viss verksamhet för att maximera hävstångseffekten av synkroniserade forskningsprogram.

Främja samordningen med nationella forsknings- och innovationsprogram och möjliggöra en färdplan för samverkan uppströms och ett gemensamt genomförande av viss verksamhet för att maximera hävstångseffekten av synkroniserade forskningsprogram.

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 1 – led b

Artikel 57 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av deras beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av deras beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande,

villkorslöst

| (b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av deras beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande,
  vilkas medlemskap ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av deras beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande,
  vilkas medlemskap ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

vilkas medlemskap ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a

Artikel 60 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | verksamhet som
  omfattas av indirekta åtgärder inom
  det gemensamma företaget för ren luftfart
  men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

verksamhet som
  omfattas av indirekta åtgärder inom
  det gemensamma företaget för ren luftfart
  men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder
  ,

omfattas av indirekta åtgärder inom

men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder

| (a) | verksamhet som
  omfattar hela den icke unionsfinansierade delen av
  det gemensamma företaget för ren luftfart
  och som bidrar till genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram
  , |
| --- | --- |

(a)

verksamhet som
  omfattar hela den icke unionsfinansierade delen av
  det gemensamma företaget för ren luftfart
  och som bidrar till genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram
  ,

omfattar hela den icke unionsfinansierade delen av

och som bidrar till genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led d

Artikel 60 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan,

| (d) | privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  samt verksamhet som bidrar till spridningen av branschspecifik kompetens i hela värdekedjan
  , |
| --- | --- |

(d)

privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  samt verksamhet som bidrar till spridningen av branschspecifik kompetens i hela värdekedjan
  ,

samt verksamhet som bidrar till spridningen av branschspecifik kompetens i hela värdekedjan

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 61 – led d

Artikel 61 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | det europeiska rådgivande organet för ren luftfart, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

det europeiska rådgivande organet för ren luftfart,

| (d) | det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart, |
| --- | --- |

(d)

det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart,

vetenskapliga

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – led b

Artikel 62 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Nio
  företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, som t.ex.
  luftfartygsintegrerare
  , motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen. De utvalda företrädarna ska omfatta minst
  en
  företrädare för de europeiska små och medelstora företagen, en företrädare för forskningsorganisationerna och en företrädare för de akademiska institutionerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Nio
  företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, som t.ex.
  luftfartygsintegrerare
  , motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen. De utvalda företrädarna ska omfatta minst
  en
  företrädare för de europeiska små och medelstora företagen, en företrädare för forskningsorganisationerna och en företrädare för de akademiska institutionerna.

Nio

luftfartygsintegrerare

en

| (b) | Tolv
  företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, som t.ex.
  luftfartygstillverkare
  , motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen
  , med beaktande av en jämn könsfördelning
  . De utvalda företrädarna ska omfatta minst
  två
  företrädare för de europeiska små och medelstora företagen,
  en företrädare för de associerade medlemmarna,
  en företrädare för forskningsorganisationerna och en företrädare för de akademiska institutionerna. |
| --- | --- |

(b)

Tolv
  företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, som t.ex.
  luftfartygstillverkare
  , motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen
  , med beaktande av en jämn könsfördelning
  . De utvalda företrädarna ska omfatta minst
  två
  företrädare för de europeiska små och medelstora företagen,
  en företrädare för de associerade medlemmarna,
  en företrädare för forskningsorganisationerna och en företrädare för de akademiska institutionerna.

Tolv

luftfartygstillverkare

, med beaktande av en jämn könsfördelning

två

en företrädare för de associerade medlemmarna,

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 1 – led b

Artikel 64 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att
  uppnå målen för den gröna given och säkerställa att
  det gemensamma företagets särskilda mål enligt artikel 55 uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att
  uppnå målen för den gröna given och säkerställa att
  det gemensamma företagets särskilda mål enligt artikel 55 uppnås.

uppnå målen för den gröna given och säkerställa att

| (b) | Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att det gemensamma företagets särskilda mål enligt artikel 55 uppnås
  i enlighet med målen för den gröna given
  . |
| --- | --- |

(b)

Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att det gemensamma företagets särskilda mål enligt artikel 55 uppnås
  i enlighet med målen för den gröna given
  .

i enlighet med målen för den gröna given

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2 – inledningen

Artikel 64 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrelsen ska fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om | 2.   Styrelsen ska
  göra bedömningar och
  fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrelsen ska fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om

2.   Styrelsen ska
  göra bedömningar och
  fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2 – led a

Artikel 64 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | den strategiska forsknings- och innovationsagendan och eventuella ändringar av denna samt arbetsprogrammet, inbegripet öppna ansökningsomgångar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

den strategiska forsknings- och innovationsagendan och eventuella ändringar av denna samt arbetsprogrammet, inbegripet öppna ansökningsomgångar,

| (a) | den strategiska forsknings- och innovationsagendan och eventuella ändringar av denna samt arbetsprogrammet, inbegripet öppna ansökningsomgångar,
  efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart, |
| --- | --- |

(a)

den strategiska forsknings- och innovationsagendan och eventuella ändringar av denna samt arbetsprogrammet, inbegripet öppna ansökningsomgångar,
  efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart,

efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart,

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2 – led b

Artikel 64 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till målen för Horisont Europa
  samt
  tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, inbegripet öppna ansökningsomgångar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till målen för Horisont Europa
  samt
  tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, inbegripet öppna ansökningsomgångar,

samt

| (b) | den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till
  unionens övergripande prioriteringar och mål samt
  målen för Horisont Europa
  och
  tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, inbegripet öppna ansökningsomgångar, |
| --- | --- |

(b)

den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till
  unionens övergripande prioriteringar och mål samt
  målen för Horisont Europa
  och
  tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, inbegripet öppna ansökningsomgångar,

unionens övergripande prioriteringar och mål samt

och

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1 – led a

Artikel 65 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ett lämpligt antal företrädare för kommissionen
  och
  olika
  unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ett lämpligt antal företrädare för kommissionen
  och
  olika
  unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen.

Ett lämpligt antal företrädare för kommissionen

olika

| (a) | Två kommissionsföreträdare
  och unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen. |
| --- | --- |

(a)

Två kommissionsföreträdare
  och unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen.

Två kommissionsföreträdare

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1 – led c

Artikel 65 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Två högt uppsatta företrädare för det gemensamma företaget för ren luftfart, som delegerats av den verkställande direktören. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Två högt uppsatta företrädare för det gemensamma företaget för ren luftfart, som delegerats av den verkställande direktören.

| (c) | Två högt uppsatta företrädare för det gemensamma företaget för ren luftfart
  i egenskap av observatörer
  , som delegerats av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

(c)

Två högt uppsatta företrädare för det gemensamma företaget för ren luftfart
  i egenskap av observatörer
  , som delegerats av den verkställande direktören.

i egenskap av observatörer

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 5

Artikel 65 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Den tekniska kommittén ska utveckla
  och upprätthålla
  programmets tekniska färdplan och strategi. Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén. | 5.   Den tekniska kommittén ska
  uppdatera och
  utveckla programmets tekniska färdplan och strategi
  utifrån de tekniska framstegen
  . Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Den tekniska kommittén ska utveckla
  och upprätthålla
  programmets tekniska färdplan och strategi. Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén.

5.   Den tekniska kommittén ska
  uppdatera och
  utveckla programmets tekniska färdplan och strategi
  utifrån de tekniska framstegen
  . Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén.

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 6 – led a

Artikel 65 – punkt 6 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Vid behov utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Vid behov utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen.

| (a) | Vid behov
  , och på grundval av en bred dialog med berörda parter,
  utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen. |
| --- | --- |

(a)

Vid behov
  , och på grundval av en bred dialog med berörda parter,
  utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen.

, och på grundval av en bred dialog med berörda parter,

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 6 – led b

Artikel 65 – punkt 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet, inbegripet forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet, inbegripet forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar.

| (b) | På grundval av en bred dialog med berörda parter
  utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet, inbegripet forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

(b)

På grundval av en bred dialog med berörda parter
  utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet, inbegripet forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar.

På grundval av en bred dialog med berörda parter

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 6 – led d

Artikel 65 – punkt 6 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Föreslå ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen, i syfte att
  anpassa arbetsprogrammet och
  målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till
  det
  övergripande
  arbetsprogrammet
  för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Föreslå ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen, i syfte att
  anpassa arbetsprogrammet och
  målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till
  det
  övergripande
  arbetsprogrammet
  för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap.

anpassa arbetsprogrammet och

det

arbetsprogrammet

| (d) | Föreslå ändringar eller optimeringar av
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan och
  programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen,
  på grundval av oberoende resultatöversyner och analyser av programmets potentiella konsekvenser,
  i syfte att
  behålla arbetsprogrammets anpassning till
  målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, till
  de
  övergripande
  målen
  för Horisont Europa och
  till
  liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap. |
| --- | --- |

(d)

Föreslå ändringar eller optimeringar av
  den strategiska forsknings- och innovationsagendan och
  programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen,
  på grundval av oberoende resultatöversyner och analyser av programmets potentiella konsekvenser,
  i syfte att
  behålla arbetsprogrammets anpassning till
  målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, till
  de
  övergripande
  målen
  för Horisont Europa och
  till
  liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap.

den strategiska forsknings- och innovationsagendan och

på grundval av oberoende resultatöversyner och analyser av programmets potentiella konsekvenser,

behålla arbetsprogrammets anpassning till

de

målen

till

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – inledningen

Artikel 66 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter: | Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter
  under styrelsens vägledning och överinseende
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter:

Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter
  under styrelsens vägledning och överinseende
  :

under styrelsens vägledning och överinseende

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – led d

Artikel 66 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Underlätta kommissionens samordning
  i enlighet med den tekniska kommitténs råd
  mellan
  verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa i syfte att
  undvika
  överlappningar och
  främja
  synergier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Underlätta kommissionens samordning
  i enlighet med den tekniska kommitténs råd
  mellan
  verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa i syfte att
  undvika
  överlappningar och
  främja
  synergier.

Underlätta kommissionens samordning

mellan

undvika

främja

| (d) | I nära samarbete med kommissionen och
  i enlighet med den tekniska kommitténs råd
  ansvara dels för att samordna
  verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa, i syfte att
  styra och genomföra den på ett sådant sätt att man undviker
  överlappningar och
  främjar
  synergier
  , dels för att fastställa lämpliga operativa mekanismer i syfte att koppla samman teman för forskningssamverkan och de därav följande projekten i den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  . |
| --- | --- |

(d)

I nära samarbete med kommissionen och
  i enlighet med den tekniska kommitténs råd
  ansvara dels för att samordna
  verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa, i syfte att
  styra och genomföra den på ett sådant sätt att man undviker
  överlappningar och
  främjar
  synergier
  , dels för att fastställa lämpliga operativa mekanismer i syfte att koppla samman teman för forskningssamverkan och de därav följande projekten i den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  .

I nära samarbete med kommissionen och

ansvara dels för att samordna

styra och genomföra den på ett sådant sätt att man undviker

främjar

, dels för att fastställa lämpliga operativa mekanismer i syfte att koppla samman teman för forskningssamverkan och de därav följande projekten i den strategiska forsknings- och innovationsagendan

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – led g

Artikel 66 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Säkerställa att det gemensamma företaget underlättar full tillgång till data och information för den oberoende
  övervakning
  av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet
  som utförs under direkt tillsyn av kommissionen
  , och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser. Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Säkerställa att det gemensamma företaget underlättar full tillgång till data och information för den oberoende
  övervakning
  av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet
  som utförs under direkt tillsyn av kommissionen
  , och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser. Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år.

övervakning

som utförs under direkt tillsyn av kommissionen

| (g) | Säkerställa att det gemensamma företaget underlättar full tillgång till data och information för den oberoende
  övervakningen
  av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet, och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget
  . Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år. |
| --- | --- |

(g)

Säkerställa att det gemensamma företaget underlättar full tillgång till data och information för den oberoende
  övervakningen
  av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet, och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget
  . Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år.

övervakningen

, utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – rubriken

Artikel 68 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart | Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart

Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart

vetenskapliga

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1

Artikel 68 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart ska
  vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ren luftfart som
  inrättas i enlighet med artikel
  19.1 a
  . | 1.   Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart ska inrättas i enlighet med artikel
  19
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart ska
  vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ren luftfart som
  inrättas i enlighet med artikel
  19.1 a
  .

1.   Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart ska inrättas i enlighet med artikel
  19
  .

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 2

Artikel 68 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter. | 2.   Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter
  , som inte ska vara ledamöter i några andra organ i det gemensamma företaget för ren luftfart
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det europeiska rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter.

2.   Det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter
  , som inte ska vara ledamöter i några andra organ i det gemensamma företaget för ren luftfart
  .

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 3

Artikel 68 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ordföranden i det europeiska rådgivande organet för luftfart ska väljas för en period av två år. | 3.   Ordföranden i det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för
  ren
  luftfart ska väljas
  bland dess ordinarie ledamöter
  för en period av två år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ordföranden i det europeiska rådgivande organet för luftfart ska väljas för en period av två år.

3.   Ordföranden i det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för
  ren
  luftfart ska väljas
  bland dess ordinarie ledamöter
  för en period av två år.

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 4

Artikel 68 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   En företrädare för Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ska vara ordinarie ledamot av det europeiska rådgivande organet för luftfart. | 4.   En företrädare för Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ska vara ordinarie ledamot av det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för
  ren
  luftfart. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   En företrädare för Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ska vara ordinarie ledamot av det europeiska rådgivande organet för luftfart.

4.   En företrädare för Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ska vara ordinarie ledamot av det europeiska
  vetenskapliga
  rådgivande organet för
  ren
  luftfart.

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 4a (ny)

Artikel 68 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Minst en vetenskaplig expert ska ha bakgrund inom miljö- och klimatvetenskap på luftfartsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Minst en vetenskaplig expert ska ha bakgrund inom miljö- och klimatvetenskap på luftfartsområdet.

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1 – led a

Artikel 71 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att bidra till målen i klimatmålsplanen för 2030 (51)

  och
  den europeiska gröna given (52) genom att höja EU:s ambitionsnivå att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet senast 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att bidra till målen i klimatmålsplanen för 2030 (51)

  och
  den europeiska gröna given (52) genom att höja EU:s ambitionsnivå att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet senast 2050.

51

och

52

| (a) | Att bidra till målen i klimatmålsplanen för 2030 (51), den europeiska gröna given (52)

  och den europeiska klimatlagen
  genom att höja EU:s ambitionsnivå
  i fråga om energieffektiviseringar och utbyggnad av förnybar energi och i fråga om
  att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050. |
| --- | --- |

(a)

Att bidra till målen i klimatmålsplanen för 2030 (51), den europeiska gröna given (52)

  och den europeiska klimatlagen
  genom att höja EU:s ambitionsnivå
  i fråga om energieffektiviseringar och utbyggnad av förnybar energi och i fråga om
  att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050.

51

52

och den europeiska klimatlagen

i fråga om energieffektiviseringar och utbyggnad av förnybar energi och i fråga om

allra

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1 – led b

Artikel 71 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (53) från 2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (53) från 2020.

53

| (b) | Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (53) från 2020
  , EU-strategin för integrering av energisystem och Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi
  . |
| --- | --- |

(b)

Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (53) från 2020
  , EU-strategin för integrering av energisystem och Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi
  .

53

, EU-strategin för integrering av energisystem och Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1 – led c

Artikel 71 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Att stärka konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de berörda små och medelstora företagen och påskynda marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Att stärka konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de berörda små och medelstora företagen och påskynda marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara lösningar.

| (c) | Att
  utveckla och
  stärka
  unionens ledarskap och
  konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de berörda små och medelstora företagen
  och nystartade företagen
  och påskynda
  forskningen om, utvecklingen av och
  marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara
  och energieffektiva
  lösningar. |
| --- | --- |

(c)

Att
  utveckla och
  stärka
  unionens ledarskap och
  konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de berörda små och medelstora företagen
  och nystartade företagen
  och påskynda
  forskningen om, utvecklingen av och
  marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara
  och energieffektiva
  lösningar.

utveckla och

unionens ledarskap och

och nystartade företagen

forskningen om, utvecklingen av och

och energieffektiva

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1 – led d

Artikel 71 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Att stimulera produktion, distribution, lagring och slutanvändning av förnybar vätgas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Att stimulera produktion, distribution, lagring och slutanvändning av förnybar vätgas.

| (d) | Att stimulera produktion, distribution,
  transport,
  lagring och slutanvändning av förnybar vätgas. |
| --- | --- |

(d)

Att stimulera produktion, distribution,
  transport,
  lagring och slutanvändning av förnybar vätgas.

transport,

Ändring 286

Ändring 286

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 71 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Att påskynda forsknings- och innovationsverksamhet för produktion av vätgas baserad på förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Att påskynda forsknings- och innovationsverksamhet för produktion av vätgas baserad på förnybara energikällor.

Att påskynda forsknings- och innovationsverksamhet för produktion av vätgas baserad på förnybara energikällor.

Ändring 287

Ändring 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2 – led a

Artikel 71 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Genom forskning och innovation förbättra kostnadseffektiviteten, tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution, lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen, som t.ex. effektivare och billigare elektrolysanläggningar och billigare
  transport-
  och industritillämpningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Genom forskning och innovation förbättra kostnadseffektiviteten, tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution, lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen, som t.ex. effektivare och billigare elektrolysanläggningar och billigare
  transport-
  och industritillämpningar.

transport-

| (a) | Genom forskning och innovation förbättra kostnadseffektiviteten,
  den ekonomiska överkomligheten,
  tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution,
  transport,
  lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen, som t.ex. effektivare och billigare elektrolysanläggningar
  , minskning av energi- och konverteringsförluster
  och billigare
  luftfarts-, sjöfarts-, tungtransport-
  och industritillämpningar
  , innovativ och förnybar vätgasteknik samt säker och tillgänglig produktion, transport och lagring
  . |
| --- | --- |

(a)

Genom forskning och innovation förbättra kostnadseffektiviteten,
  den ekonomiska överkomligheten,
  tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution,
  transport,
  lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen, som t.ex. effektivare och billigare elektrolysanläggningar
  , minskning av energi- och konverteringsförluster
  och billigare
  luftfarts-, sjöfarts-, tungtransport-
  och industritillämpningar
  , innovativ och förnybar vätgasteknik samt säker och tillgänglig produktion, transport och lagring
  .

den ekonomiska överkomligheten,

transport,

, minskning av energi- och konverteringsförluster

luftfarts-, sjöfarts-, tungtransport-

, innovativ och förnybar vätgasteknik samt säker och tillgänglig produktion, transport och lagring

Ändring 288

Ändring 288

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2 – led b

Artikel 71 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen.

| (b) | Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen
  och samtidigt stödja spridningen av branschkompetens
  . |
| --- | --- |

(b)

Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen
  och samtidigt stödja spridningen av branschkompetens
  .

och samtidigt stödja spridningen av branschkompetens

Ändring 289

Ändring 289

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2 – led c

Artikel 71 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, med inriktning på produktion, distribution, lagring och användning
  av förnybar energi för
  transporter och energiintensiva industrier samt andra tillämpningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, med inriktning på produktion, distribution, lagring och användning
  av förnybar energi för
  transporter och energiintensiva industrier samt andra tillämpningar.

av förnybar energi för

| (c) | Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, med inriktning på
  förnybar
  produktion, distribution,
  transport,
  lagring
  , teknik för negativa utsläpp
  och användning
  i sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom sjöfart, luftfart, tunga
  transporter och energiintensiva industrier, samt andra tillämpningar. |
| --- | --- |

(c)

Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, med inriktning på
  förnybar
  produktion, distribution,
  transport,
  lagring
  , teknik för negativa utsläpp
  och användning
  i sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom sjöfart, luftfart, tunga
  transporter och energiintensiva industrier, samt andra tillämpningar.

förnybar

transport,

, teknik för negativa utsläpp

i sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom sjöfart, luftfart, tunga

Ändring 290

Ändring 290

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 71 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Öka de innovativa investeringarna i slutanvändningssektorer, med särskild tonvikt på transportsektorn, till stöd för banbrytande lösningar och tekniker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Öka de innovativa investeringarna i slutanvändningssektorer, med särskild tonvikt på transportsektorn, till stöd för banbrytande lösningar och tekniker.

Öka de innovativa investeringarna i slutanvändningssektorer, med särskild tonvikt på transportsektorn, till stöd för banbrytande lösningar och tekniker.

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2 – led d

Artikel 71 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa.

| (d) | Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar
  och infrastruktur
  för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa
  och med initiativ såsom den europeiska alliansen för ren vätgas, i syfte att bidra till att förbättra EU:s säkerhets- och teknikstandarder och främja säkerheten och en säker hantering av tillhörande teknik och tillämpningar
  . |
| --- | --- |

(d)

Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar
  och infrastruktur
  för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa
  och med initiativ såsom den europeiska alliansen för ren vätgas, i syfte att bidra till att förbättra EU:s säkerhets- och teknikstandarder och främja säkerheten och en säker hantering av tillhörande teknik och tillämpningar
  .

och infrastruktur

och med initiativ såsom den europeiska alliansen för ren vätgas, i syfte att bidra till att förbättra EU:s säkerhets- och teknikstandarder och främja säkerheten och en säker hantering av tillhörande teknik och tillämpningar

Ändring 292

Ändring 292

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – led a

Artikel 72 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Bedöma och övervaka tekniska framsteg och tekniska, ekonomiska
  och
  samhälleliga hinder för marknadstillträde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Bedöma och övervaka tekniska framsteg och tekniska, ekonomiska
  och
  samhälleliga hinder för marknadstillträde.

och

| (a) | Bedöma och övervaka tekniska framsteg och
  framsteg med nödvändig infrastruktur,
  tekniska, ekonomiska
  , rättsliga,
  samhälleliga
  och ekologiska
  hinder för marknadstillträde
  samt miljöpåverkan
  . |
| --- | --- |

(a)

Bedöma och övervaka tekniska framsteg och
  framsteg med nödvändig infrastruktur,
  tekniska, ekonomiska
  , rättsliga,
  samhälleliga
  och ekologiska
  hinder för marknadstillträde
  samt miljöpåverkan
  .

framsteg med nödvändig infrastruktur,

, rättsliga,

och ekologiska

samt miljöpåverkan

Ändring 293

Ändring 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – led b

Artikel 72 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde och stödja utbytbarhet, interoperabilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde och stödja utbytbarhet, interoperabilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt.

| (b) | Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde
  , särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, för att minska miljö- och klimatpåverkan och social påverkan, inklusive i tredjeländer,
  och
  för att
  stödja
  öppenhet,
  utbytbarhet, interoperabilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt. |
| --- | --- |

(b)

Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde
  , särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, för att minska miljö- och klimatpåverkan och social påverkan, inklusive i tredjeländer,
  och
  för att
  stödja
  öppenhet,
  utbytbarhet, interoperabilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt.

, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, för att minska miljö- och klimatpåverkan och social påverkan, inklusive i tredjeländer,

för att

öppenhet,

Ändring 294

Ändring 294

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – led c

Artikel 72 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Stödja kommissionen i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Stödja kommissionen i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet.

| (c) | Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning,
  stödja kommissionen
  och förse den med teknisk sakkunskap, inbegripet under sammanträden,
  i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet. |
| --- | --- |

(c)

Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning,
  stödja kommissionen
  och förse den med teknisk sakkunskap, inbegripet under sammanträden,
  i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet.

Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning,

och förse den med teknisk sakkunskap, inbegripet under sammanträden,

Ändring 295

Ändring 295

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – led b

Artikel 73 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 890 025 478) med fast kontor i Bryssel, Belgien (industrigruppen), efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 890 025 478) med fast kontor i Bryssel, Belgien (industrigruppen), efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande,

| (b) | Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 890 025 478) med fast kontor i Bryssel, Belgien (industrigruppen), efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(b)

Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 890 025 478) med fast kontor i Bryssel, Belgien (industrigruppen), efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 296

Ändring 296

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – led c

Artikel 73 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 0897 679 372) med fast kontor i Bryssel, Belgien (forskningsgruppen), efter anmälan av sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 0897 679 372) med fast kontor i Bryssel, Belgien (forskningsgruppen), efter anmälan av sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande.

villkorslöst

| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 0897 679 372) med fast kontor i Bryssel, Belgien (forskningsgruppen), efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  . |
| --- | --- |

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 0897 679 372) med fast kontor i Bryssel, Belgien (forskningsgruppen), efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  .

, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt

Ändring 297

Ändring 297

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – led ca (nytt)

Artikel 73 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande.

associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande.

Ändring 298

Ändring 298

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 76 – punkt 1 – inledningen

Artikel 76 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som bidrar till
  dess
  mål, bland annat följande: | 1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som
  har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan, finansieras via nationella eller regionala program och
  bidrar till
  det gemensamma företagets
  mål, bland annat följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som bidrar till
  dess
  mål, bland annat följande:

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som
  har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan, finansieras via nationella eller regionala program och
  bidrar till
  det gemensamma företagets
  mål, bland annat följande:

Ändring 299

Ändring 299

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 76 – punkt 1 – led e

Artikel 76 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Medvetandehöjande verksamhet om vätgasteknik och säkerhetsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Medvetandehöjande verksamhet om vätgasteknik och säkerhetsåtgärder.

| (e) | Medvetandehöjande verksamhet om
  förnybar
  vätgasteknik och säkerhetsåtgärder
  , inbegripet i hela värdekedjan
  . |
| --- | --- |

(e)

Medvetandehöjande verksamhet om
  förnybar
  vätgasteknik och säkerhetsåtgärder
  , inbegripet i hela värdekedjan
  .

förnybar

, inbegripet i hela värdekedjan

Ändring 300

Ändring 300

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 77 –led da (nytt)

Artikel 77 –led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden.

den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden.

Ändring 301

Ändring 301

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 78 – led b

Artikel 78 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Sex företrädare för Hydrogen Europe, med beaktande av
  geografisk
  ,
  könsmässig
  och
  sektoriell representation
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Sex företrädare för Hydrogen Europe, med beaktande av
  geografisk
  ,
  könsmässig
  och
  sektoriell representation
  .

geografisk

könsmässig

sektoriell representation

| (b) | Sex företrädare för Hydrogen Europe, med beaktande av
  geografi och kön
  ,
  som företräder olika delar av värdekedjan, varvid åtminstone en företrädare ska komma från ett litet eller medelstort företag
  och
  en från en civilsamhällesorganisation
  . |
| --- | --- |

(b)

Sex företrädare för Hydrogen Europe, med beaktande av
  geografi och kön
  ,
  som företräder olika delar av värdekedjan, varvid åtminstone en företrädare ska komma från ett litet eller medelstort företag
  och
  en från en civilsamhällesorganisation
  .

geografi och kön

som företräder olika delar av värdekedjan, varvid åtminstone en företrädare ska komma från ett litet eller medelstort företag

en från en civilsamhällesorganisation

Ändring 302

Ändring 302

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – led a

Artikel 80 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder användning av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder användning av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas.

| (a) | Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder användning av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas
  , med särskilt fokus på sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter
  . |
| --- | --- |

(a)

Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder användning av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas
  , med särskilt fokus på sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter
  .

, med särskilt fokus på sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, såsom vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter

Ändring 303

Ändring 303

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – led b

Artikel 80 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | I enlighet med artiklarna 5.2 b och 16 l tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda eller andra likvärdiga dokument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

I enlighet med artiklarna 5.2 b och 16 l tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda eller andra likvärdiga dokument.

| (b) | I enlighet med artiklarna 5.2 b och 16 l tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda
  samt EU-strategin för integrering av energisystem och relaterade initiativ om energieffektivitet, elektrifiering och förnybara energikällor,
  eller andra likvärdiga dokument. |
| --- | --- |

(b)

I enlighet med artiklarna 5.2 b och 16 l tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda
  samt EU-strategin för integrering av energisystem och relaterade initiativ om energieffektivitet, elektrifiering och förnybara energikällor,
  eller andra likvärdiga dokument.

samt EU-strategin för integrering av energisystem och relaterade initiativ om energieffektivitet, elektrifiering och förnybara energikällor,

Ändring 304

Ändring 304

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – led c

Artikel 80 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Uppmuntra marknadslansering av teknik och lösningar
  för att uppnå
  målen i den europeiska gröna given. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Uppmuntra marknadslansering av teknik och lösningar
  för att uppnå
  målen i den europeiska gröna given.

för att uppnå

| (c) | Uppmuntra marknadslansering av
  hållbar
  teknik och
  hållbara
  lösningar
  i överensstämmelse med
  målen i den europeiska gröna given
  och en förbättring av det europeiska ekosystemet för förnybar vätgas
  . |
| --- | --- |

(c)

Uppmuntra marknadslansering av
  hållbar
  teknik och
  hållbara
  lösningar
  i överensstämmelse med
  målen i den europeiska gröna given
  och en förbättring av det europeiska ekosystemet för förnybar vätgas
  .

hållbar

hållbara

i överensstämmelse med

och en förbättring av det europeiska ekosystemet för förnybar vätgas

Ändring 305

Ändring 305

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 81 – led a

Artikel 81 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Föreslå verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Föreslå verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.

| (a) | Föreslå
  och genomföra, tillsammans med relevanta aktörer,
  verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå. |
| --- | --- |

(a)

Föreslå
  och genomföra, tillsammans med relevanta aktörer,
  verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.

och genomföra, tillsammans med relevanta aktörer,

Ändring 306

Ändring 306

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 81 – led b

Artikel 81 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas,
  med förbehåll för styrelsens godkännande
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas,
  med förbehåll för styrelsens godkännande
  .

med förbehåll för styrelsens godkännande

| (b) | Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas,
  bland annat den europeiska vätgasalliansen och det strategiska forumet för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse
  . |
| --- | --- |

(b)

Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas,
  bland annat den europeiska vätgasalliansen och det strategiska forumet för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse
  .

bland annat den europeiska vätgasalliansen och det strategiska forumet för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse

Ändring 307

Ändring 307

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 81 – led c

Artikel 81 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som
  om möjligt
  ska hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som
  om möjligt
  ska hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas.

om möjligt

| (c) | Sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som ska hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. |
| --- | --- |

(c)

Sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som ska hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas.

Ändring 308

Ändring 308

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 2

Artikel 82 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar, lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap,
  samt
  företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valleys. | 2.   Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar,
  transporterar,
  lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap, företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valley
  samt företrädare för sektorn för förnybar el och för civilsamhällesorganisationer och forskarsamhället
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar, lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap,
  samt
  företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valleys.

2.   Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar,
  transporterar,
  lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap, företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valley
  samt företrädare för sektorn för förnybar el och för civilsamhällesorganisationer och forskarsamhället
  .

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 3 – led a

Artikel 82 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Lämna synpunkter på de strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Lämna synpunkter på de strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer.

| (a) | Lämna synpunkter på de strategiska
  , infrastrukturmässiga
  och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer
  , såsom sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, bland annat vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter
  . |
| --- | --- |

(a)

Lämna synpunkter på de strategiska
  , infrastrukturmässiga
  och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer
  , såsom sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, bland annat vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter
  .

, infrastrukturmässiga

, såsom sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar, bland annat vissa industrisektorer, luftfart, sjöfart och tunga transporter

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 3 – led b

Artikel 82 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde.

| (b) | Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde
  , med beaktande av i synnerhet principen om att sätta energieffektivitet främst och integrering av energisystem
  . |
| --- | --- |

(b)

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde
  , med beaktande av i synnerhet principen om att sätta energieffektivitet främst och integrering av energisystem
  .

, med beaktande av i synnerhet principen om att sätta energieffektivitet främst och integrering av energisystem

Ändring 311

Ändring 311

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 3 – led c

Artikel 82 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bidra till det årliga European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bidra till det årliga European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas.

| (c) | Bidra till det årliga
  europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och
  European Hydrogen Forum, som anordnas av alliansen för ren vätgas. |
| --- | --- |

(c)

Bidra till det årliga
  europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och
  European Hydrogen Forum, som anordnas av alliansen för ren vätgas.

europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och

Ändring 312

Ändring 312

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82a (ny)

Artikel 82a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 82a




  Vetenskaplig rådgivande nämnd





  1.
     
  Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 77 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.






  2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.






  3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för förnybar vätgas eller på eget initiativ.






  4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 82a

Vetenskaplig rådgivande nämnd

1.
     
  Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 77 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.

2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.

3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för förnybar vätgas eller på eget initiativ.

4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa.

Ändring 313

Ändring 313

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 1 – led b

Artikel 83 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Säkerställa en snabb övergång till ett mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, effektivt och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Säkerställa en snabb övergång till ett mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, effektivt och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet.

| (b) | Säkerställa en snabb övergång till ett
  säkrare,
  mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, effektivt
  , inkluderande, mer digitalt
  och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet. |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa en snabb övergång till ett
  säkrare,
  mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, effektivt
  , inkluderande, mer digitalt
  och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet.

säkrare,

, inkluderande, mer digitalt

Ändring 314

Ändring 314

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led a

Artikel 83 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahålla ett integrerat europeiskt järnvägsnät genom utformning och genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster och som på bästa möjliga sätt
  motsvarar
  resenärernas och företagens behov, påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tillhandahålla ett integrerat europeiskt järnvägsnät genom utformning och genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster och som på bästa möjliga sätt
  motsvarar
  resenärernas och företagens behov, påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter.

motsvarar

| (a) | Tillhandahålla ett integrerat europeiskt järnvägsnät genom utformning och genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster
  , bland annat direktbiljetter,
  och som på bästa möjliga sätt
  tillgodoser
  resenärernas
  , järnvägspersonalens
  och företagens behov
  och rättigheter
  , påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter. |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahålla ett integrerat europeiskt järnvägsnät genom utformning och genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster
  , bland annat direktbiljetter,
  och som på bästa möjliga sätt
  tillgodoser
  resenärernas
  , järnvägspersonalens
  och företagens behov
  och rättigheter
  , påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter.

, bland annat direktbiljetter,

tillgodoser

, järnvägspersonalens

och rättigheter

Ändring 315

Ändring 315

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led c

Artikel 83 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell systemarkitektur för integrerade europeiska system för trafikstyrning, kommandon, trafikövervakning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell systemarkitektur för integrerade europeiska system för trafikstyrning, kommandon, trafikövervakning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas.

| (c) | Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell systemarkitektur för integrerade europeiska system för trafikstyrning, kommandon, trafikövervakning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas.
  Det enhetliga operativa konceptet och den funktionella arkitekturen för integrerade europeiska system för trafikstyrning ska vara driftskompatibla för hela järnvägsnätet (TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T). |
| --- | --- |

(c)

Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell systemarkitektur för integrerade europeiska system för trafikstyrning, kommandon, trafikövervakning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas.
  Det enhetliga operativa konceptet och den funktionella arkitekturen för integrerade europeiska system för trafikstyrning ska vara driftskompatibla för hela järnvägsnätet (TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T).

Det enhetliga operativa konceptet och den funktionella arkitekturen för integrerade europeiska system för trafikstyrning ska vara driftskompatibla för hela järnvägsnätet (TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T).

Ändring 316

Ändring 316

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led e

Artikel 83 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater, inbegripet sådana som för närvarade inte har något järnvägssystem på sitt territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater, inbegripet sådana som för närvarade inte har något järnvägssystem på sitt territorium.

| (e) | Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater, inbegripet sådana som för närvarade inte har något järnvägssystem på sitt territorium.
  Sådana projekt, inbegripet storskaliga demonstrationsprojekt, ska omfatta unionen så brett som möjligt och på ett transparent och geografiskt spritt sätt. |
| --- | --- |

(e)

Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater, inbegripet sådana som för närvarade inte har något järnvägssystem på sitt territorium.
  Sådana projekt, inbegripet storskaliga demonstrationsprojekt, ska omfatta unionen så brett som möjligt och på ett transparent och geografiskt spritt sätt.

Sådana projekt, inbegripet storskaliga demonstrationsprojekt, ska omfatta unionen så brett som möjligt och på ett transparent och geografiskt spritt sätt.

Ändring 317

Ändring 317

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led f

Artikel 83 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri.

| (f) | Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri
  med dess starka leveranskedja och mycket innovativa ekosystem, bland annat högteknologiska små och medelstora företag
  . |
| --- | --- |

(f)

Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri
  med dess starka leveranskedja och mycket innovativa ekosystem, bland annat högteknologiska små och medelstora företag
  .

med dess starka leveranskedja och mycket innovativa ekosystem, bland annat högteknologiska små och medelstora företag

Ändring 318

Ändring 318

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led fa (nytt)

Artikel 83 – punkt 2 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Bidra till att undanröja de hinder som för närvarande försvårar helt inkluderande järnvägstransporter, med särskild hänvisning till personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Bidra till att undanröja de hinder som för närvarande försvårar helt inkluderande järnvägstransporter, med särskild hänvisning till personer med funktionsnedsättning.

Bidra till att undanröja de hinder som för närvarande försvårar helt inkluderande järnvägstransporter, med särskild hänvisning till personer med funktionsnedsättning.

Ändring 319

Ändring 319

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led fb (nytt)

Artikel 83 – punkt 2 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | Utveckla nästa generations teknik för spårkonstruktion som inbegriper alla komponenter från underbyggnaden till spåren och överbyggnaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fb)

(fb)

Utveckla nästa generations teknik för spårkonstruktion som inbegriper alla komponenter från underbyggnaden till spåren och överbyggnaden.

Utveckla nästa generations teknik för spårkonstruktion som inbegriper alla komponenter från underbyggnaden till spåren och överbyggnaden.

Ändring 320

Ändring 320

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 2 – led fc (nytt)

Artikel 83 – punkt 2 – led fc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fc) | Stödja utvecklingen av innovativa lösningar som gynnar tågpendlare, inbegripet dem som bor i glesbefolkade och underbefolkade områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fc)

(fc)

Stödja utvecklingen av innovativa lösningar som gynnar tågpendlare, inbegripet dem som bor i glesbefolkade och underbefolkade områden.

Stödja utvecklingen av innovativa lösningar som gynnar tågpendlare, inbegripet dem som bor i glesbefolkade och underbefolkade områden.

Ändring 321

Ändring 321

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 1

Artikel 84 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen också utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer. | 1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen också utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer
  , inbegripet på lokal, regional och nationell nivå
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen också utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer.

1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen också utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer
  , inbegripet på lokal, regional och nationell nivå
  .

Ändring 322

Ändring 322

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 5 – led a – inledningen

Artikel 84 – punkt 5 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | inom ramen för systempelaren utveckla ett systemperspektiv som sammanför järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods
  och personal
  ,
  samt
  relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

inom ramen för systempelaren utveckla ett systemperspektiv som sammanför järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods
  och personal
  ,
  samt
  relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande:

och personal

samt

| (a) | inom ramen för systempelaren utveckla ett
  driftskompatibelt
  systemperspektiv som sammanför järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet
  medlemsstatsföreträdare och
  organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods
  samt arbetstagare
  ,
  och andra
  relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande: |
| --- | --- |

(a)

inom ramen för systempelaren utveckla ett
  driftskompatibelt
  systemperspektiv som sammanför järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet
  medlemsstatsföreträdare och
  organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods
  samt arbetstagare
  ,
  och andra
  relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande:

driftskompatibelt

medlemsstatsföreträdare och

samt arbetstagare

och andra

Ändring 323

Ändring 323

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 5 – led a – led iv

Artikel 84 – punkt 5 – led a – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt bedöms och valideras, särskilt för gods- och passagerarflöden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt bedöms och valideras, särskilt för gods- och passagerarflöden.

| iv. | Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt
  , liksom mot urbana och regionala järnvägssystem,
  bedöms och valideras, särskilt för gods- och passagerarflöden. |
| --- | --- |

iv.

Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt
  , liksom mot urbana och regionala järnvägssystem,
  bedöms och valideras, särskilt för gods- och passagerarflöden.

, liksom mot urbana och regionala järnvägssystem,

Ändring 324

Ändring 324

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 1 – led b

Artikel 85 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter att de meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter att de meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande,

| (b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter att de meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande,
  som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om bidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter att de meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande,
  som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om bidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om bidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 325

Ändring 325

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2a (ny)

Artikel 85 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Genom undantag från artikel 7.2 ska bedömningarna av medlemskapsansökningar från en rättslig enhet som är etablerad i ett land som är associerat till programmet Horisont Europa betingas av att unionens bidrag från programmet Horisont Europa till det gemensamma företaget för Europas järnvägar ökar proportionerligt genom bidrag från det berörda land som är associerat till Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Genom undantag från artikel 7.2 ska bedömningarna av medlemskapsansökningar från en rättslig enhet som är etablerad i ett land som är associerat till programmet Horisont Europa betingas av att unionens bidrag från programmet Horisont Europa till det gemensamma företaget för Europas järnvägar ökar proportionerligt genom bidrag från det berörda land som är associerat till Horisont Europa.

Ändring 326

Ändring 326

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 88 – punkt 1 – led d

Artikel 88 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | utnyttjande av resultaten av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail, ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet och standardisering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

utnyttjande av resultaten av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail, ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet och standardisering.

| (d) | utnyttjande av resultaten
  och genomförande
  av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail,
  inklusive uppdatering av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,
  ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet och standardisering, |
| --- | --- |

(d)

utnyttjande av resultaten
  och genomförande
  av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail,
  inklusive uppdatering av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,
  ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet och standardisering,

och genomförande

inklusive uppdatering av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,

Ändring 327

Ändring 327

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 88 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 88 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som rör europeiska järnvägslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller dess föregående initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som rör europeiska järnvägslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller dess föregående initiativ.

europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som rör europeiska järnvägslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller dess föregående initiativ.

Ändring 328

Ändring 328

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 89 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | den vetenskapliga rådgivande nämnden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

Ändring 329

Ändring 329

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 2

Artikel 89 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Dessutom får det gemensamma företaget för Europas järnvägar inrätta en vetenskaplig styrgrupp eller söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter eller från gemensamma vetenskapliga rådgivande organ. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Dessutom får det gemensamma företaget för Europas järnvägar inrätta en vetenskaplig styrgrupp eller söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter eller från gemensamma vetenskapliga rådgivande organ.

utgår

utgår

Ändring 330

Ändring 330

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – punkt 2

Artikel 91 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ordföranden
  eller
  vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska permanent bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac (European Rail Research Advisory Council) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. | 2.   Ordföranden
  och
  vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska permanent bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac (European Rail Research Advisory Council) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ordföranden
  eller
  vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska permanent bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac (European Rail Research Advisory Council) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt.

2.   Ordföranden
  och
  vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska permanent bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac (European Rail Research Advisory Council) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt.

Ändring 331

Ändring 331

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – punkt 4a (ny)

Artikel 91 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I enlighet med artikel 15.2 ska unionen inneha 50 % av rösträtterna i styrelsen, och unionens röst ska vara odelbar. Återstående rösträtter ska fördelas mellan övriga medlemmar i styrelsen i proportion till bidraget från de medlemmar de företräder till medlen i det gemensamma företaget för Europas järnvägar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  I enlighet med artikel 15.2 ska unionen inneha 50 % av rösträtterna i styrelsen, och unionens röst ska vara odelbar. Återstående rösträtter ska fördelas mellan övriga medlemmar i styrelsen i proportion till bidraget från de medlemmar de företräder till medlen i det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

Ändring 332

Ändring 332

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – led b

Artikel 92 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten, för systempelaren och ändringar av dessa på
  grundval av
  rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och på förslag
  av
  den verkställande direktören. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten, för systempelaren och ändringar av dessa på
  grundval av
  rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och på förslag
  av
  den verkställande direktören.

grundval av

av

| (b) | Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten, för systempelaren och ändringar av dessa
  baserat
  på rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och
  från de rådgivande organen i det gemensamma företaget och
  på förslag
  från
  den verkställande direktören. |
| --- | --- |

(b)

Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten, för systempelaren och ändringar av dessa
  baserat
  på rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och
  från de rådgivande organen i det gemensamma företaget och
  på förslag
  från
  den verkställande direktören.

baserat

från de rådgivande organen i det gemensamma företaget och

från

Ändring 333

Ändring 333

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 93 – punkt 1

Artikel 93 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer. | 1.   Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning
  och då även vederbörligen beakta en jämn könsfördelning och geografisk spridning
  . När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer.

1.   Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning
  och då även vederbörligen beakta en jämn könsfördelning och geografisk spridning
  . När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer.

Ändring 334

Ändring 334

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 2

Artikel 94 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter, liksom styrgruppen för systempelaren. Styrelsen ska välja ut medlemmarna i genomförandegruppen och särskilt fastställa gruppens storlek och sammansättning, mandatets varaktighet och villkoren för förnyelse av gruppens medlemmar. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet. Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar. | 2.   Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter, liksom styrgruppen för systempelaren. Styrelsen ska välja ut medlemmarna i genomförandegruppen och särskilt fastställa gruppens storlek och sammansättning, mandatets varaktighet och villkoren för förnyelse av gruppens medlemmar. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet
  , bland annat med hänvisning till slutanvändar- och passagerarorganisationer och företrädare för arbetstagare
  . Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter, liksom styrgruppen för systempelaren. Styrelsen ska välja ut medlemmarna i genomförandegruppen och särskilt fastställa gruppens storlek och sammansättning, mandatets varaktighet och villkoren för förnyelse av gruppens medlemmar. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet. Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

2.   Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter, liksom styrgruppen för systempelaren. Styrelsen ska välja ut medlemmarna i genomförandegruppen och särskilt fastställa gruppens storlek och sammansättning, mandatets varaktighet och villkoren för förnyelse av gruppens medlemmar. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet
  , bland annat med hänvisning till slutanvändar- och passagerarorganisationer och företrädare för arbetstagare
  . Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

Ändring 335

Ändring 335

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96a (ny)

Artikel 96a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 96a




  Vetenskaplig rådgivande nämnd





  1.
     
  Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 89 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.






  2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.






  3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller på eget initiativ.






  4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 96a

Vetenskaplig rådgivande nämnd

1.
     
  Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 89 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.

2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.

3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller på eget initiativ.

4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa.

Ändring 336

Ändring 336

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 1 – led a

Artikel 97 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att minska den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att minska den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik.

| (a) | Att minska den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar
  , särskilt fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar,
  i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik
  , diagnos och behandling som är överkomlig, tillgänglig och lämplig för miljöer med små resurser
  . |
| --- | --- |

(a)

Att minska den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar
  , särskilt fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar,
  i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik
  , diagnos och behandling som är överkomlig, tillgänglig och lämplig för miljöer med små resurser
  .

, särskilt fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar,

, diagnos och behandling som är överkomlig, tillgänglig och lämplig för miljöer med små resurser

Ändring 337

Ändring 337

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led b

Artikel 97 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stärka forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stärka forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar.

| (b) | Stärka
  och öka
  forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar. |
| --- | --- |

(b)

Stärka
  och öka
  forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar.

och öka

Ändring 338

Ändring 338

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 97 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Öka andelen projekt med afrikanskt ledarskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Öka andelen projekt med afrikanskt ledarskap.

Öka andelen projekt med afrikanskt ledarskap.

Ändring 339

Ändring 339

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – led da (nytt)

Artikel 98 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Främja synergier, samarbeten och gemensamma åtgärder med Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, i synnerhet avseende kapacitetsuppbyggnad och gemensamt utnyttjande av anläggningar och infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Främja synergier, samarbeten och gemensamma åtgärder med Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, i synnerhet avseende kapacitetsuppbyggnad och gemensamt utnyttjande av anläggningar och infrastruktur.

Främja synergier, samarbeten och gemensamma åtgärder med Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, i synnerhet avseende kapacitetsuppbyggnad och gemensamt utnyttjande av anläggningar och infrastruktur.

Ändring 340

Ändring 340

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – led b

Artikel 99 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | EDCTP Association, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt nederländsk lag, efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

EDCTP Association, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt nederländsk lag, efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande.

| (b) | EDCTP Association, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt nederländsk lag, efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  . |
| --- | --- |

(b)

EDCTP Association, en icke vinstdrivande organisation som bildats enligt nederländsk lag, efter anmälan av sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  .

, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt

Ändring 341

Ändring 341

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 2 – led a

Artikel 102 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | verksamhet
  som bedrivs av
  de ingående enheterna i EDCTP Association i linje med liknande verksamhet i andra enheter
  som ingår
  i EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

verksamhet
  som bedrivs av
  de ingående enheterna i EDCTP Association i linje med liknande verksamhet i andra enheter
  som ingår
  i EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler,

som bedrivs av

som ingår

| (a) | verksamhet
  i
  de ingående enheterna i EDCTP Association
  som bevisligen är
  i linje med
  eller har samordnats eller samprogrammerats med
  liknande verksamhet i andra
  ingående
  enheter i EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler, |
| --- | --- |

(a)

verksamhet
  i
  de ingående enheterna i EDCTP Association
  som bevisligen är
  i linje med
  eller har samordnats eller samprogrammerats med
  liknande verksamhet i andra
  ingående
  enheter i EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler,

i

som bevisligen är

eller har samordnats eller samprogrammerats med

ingående

Ändring 342

Ändring 342

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 1a (ny)

Artikel 106 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den vetenskapliga kommittén ska inrättas i enlighet med artikel 19 och ska vara sammansatt av intressenter med en jämn könsfördelning och vara geografiskt och tematiskt diversifierad och ska i synnerhet säkerställa att vetenskaplig sakkunskap från afrikanska länder inbegrips. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Den vetenskapliga kommittén ska inrättas i enlighet med artikel 19 och ska vara sammansatt av intressenter med en jämn könsfördelning och vara geografiskt och tematiskt diversifierad och ska i synnerhet säkerställa att vetenskaplig sakkunskap från afrikanska länder inbegrips.

Ändring 343

Ändring 343

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 2 – led ja (nytt)

Artikel 106 – punkt 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Bedöma ansökningar från bidragande partner till det gemensamma företaget för global hälsa och ge styrelsen råd om avslag för eller godkännande av ansökningar och om räckvidden för ett eventuellt samarbete. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Bedöma ansökningar från bidragande partner till det gemensamma företaget för global hälsa och ge styrelsen råd om avslag för eller godkännande av ansökningar och om räckvidden för ett eventuellt samarbete.

Bedöma ansökningar från bidragande partner till det gemensamma företaget för global hälsa och ge styrelsen råd om avslag för eller godkännande av ansökningar och om räckvidden för ett eventuellt samarbete.

Ändring 344

Ändring 344

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – stycke - 1 (nytt)

Artikel 107 – stycke - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1. | Intressentgruppen ska vara sammansatt av intressenter med en jämn könsfördelning och vara geografiskt och tematiskt diversifierad och i synnerhet inbegripa sakkunskap från afrikanska länder och ska sträva efter att främja medlemskap och meningsfullt deltagande för det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer som arbetar med de grupper som är mest drabbade av fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.

-1.

Intressentgruppen ska vara sammansatt av intressenter med en jämn könsfördelning och vara geografiskt och tematiskt diversifierad och i synnerhet inbegripa sakkunskap från afrikanska länder och ska sträva efter att främja medlemskap och meningsfullt deltagande för det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer som arbetar med de grupper som är mest drabbade av fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar.

Ändring 345

Ändring 345

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – stycke 1 – inledningen

Artikel 107 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter: | 2.
     Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter:

2.
     Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter:

Ändring 346

Ändring 346

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – rubriken

Artikel 111 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Samarbete med
  Afrikanska läkemedelsmyndigheten,
  Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  och med andra relevanta byråer och organisationer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Samarbete med
  Afrikanska läkemedelsmyndigheten,
  Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  och med andra relevanta byråer och organisationer

Afrikanska läkemedelsmyndigheten,

och med andra relevanta byråer och organisationer

Ändring 347

Ändring 347

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111

Artikel 111

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. | Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  samt med relevanta afrikanska byråer och organisationer, bland annat de afrikanska centrumen för kontroll och förebyggande av sjukdomar, Afrikanska unionens regionala ekonomiska gemenskaper, AUDA-NEPAD och Afrikanska vetenskapsakademin
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  samt med relevanta afrikanska byråer och organisationer, bland annat de afrikanska centrumen för kontroll och förebyggande av sjukdomar, Afrikanska unionens regionala ekonomiska gemenskaper, AUDA-NEPAD och Afrikanska vetenskapsakademin
  .

samt med relevanta afrikanska byråer och organisationer, bland annat de afrikanska centrumen för kontroll och förebyggande av sjukdomar, Afrikanska unionens regionala ekonomiska gemenskaper, AUDA-NEPAD och Afrikanska vetenskapsakademin

Ändring 348

Ändring 348

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 112

Artikel 112

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av den indirekta åtgärden är tillgängliga
  och
  åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet
  , där så är relevant,
  ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder. | Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av den indirekta åtgärden är tillgängliga, åtkomliga
  och överkomliga för utsatta befolkningsgrupper och
  för allmänheten
  i stort, särskilt i miljöer med små resurser,
  på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av den indirekta åtgärden är tillgängliga
  och
  åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet
  , där så är relevant,
  ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder.

och

, där så är relevant,

Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av den indirekta åtgärden är tillgängliga, åtkomliga
  och överkomliga för utsatta befolkningsgrupper och
  för allmänheten
  i stort, särskilt i miljöer med små resurser,
  på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder.

och överkomliga för utsatta befolkningsgrupper och

i stort, särskilt i miljöer med små resurser,

Ändring 349

Ändring 349

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 1 – led b

Artikel 113 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på förebyggande, diagnos, behandling och/eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet
  bidrag till
  den europeiska planen för cancerbekämpning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på förebyggande, diagnos, behandling och/eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet
  bidrag till
  den europeiska planen för cancerbekämpning.

bidrag till

| (b) | Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer
  , produkter och behandlingar som är överkomliga för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen och
  som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på
  övervakning,
  förebyggande, diagnos, behandling och/eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet
  bekämpning av cancer, i synergi med
  den europeiska planen för cancerbekämpning
  , och stöd till inrättandet av Europeiska cancerinstitutet och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens
  . |
| --- | --- |

(b)

Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer
  , produkter och behandlingar som är överkomliga för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen och
  som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på
  övervakning,
  förebyggande, diagnos, behandling och/eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet
  bekämpning av cancer, i synergi med
  den europeiska planen för cancerbekämpning
  , och stöd till inrättandet av Europeiska cancerinstitutet och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens
  .

, produkter och behandlingar som är överkomliga för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen och

övervakning,

bekämpning av cancer, i synergi med

, och stöd till inrättandet av Europeiska cancerinstitutet och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens

Ändring 350

Ändring 350

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 1 – led c

Artikel 113 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU och läkemedelsstrategin för EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU och läkemedelsstrategin för EU.

| (c) | Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU
  , inklusive dess uppdatering,
  och läkemedelsstrategin för EU. |
| --- | --- |

(c)

Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU
  , inklusive dess uppdatering,
  och läkemedelsstrategin för EU.

, inklusive dess uppdatering,

Ändring 351

Ändring 351

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 2 – led a

Artikel 113 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa och prioriterade sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa och prioriterade sjukdomar.

| (a) | Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa
  , icke tillgodosedda medicinska behov, krisberedskap, infektionssjukdomar och sällsynta sjukdomar, bland annat socioekonomiska och miljörelaterade faktorer som påverkar en människas hälsostatus,
  och prioriterade sjukdomar. |
| --- | --- |

(a)

Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa
  , icke tillgodosedda medicinska behov, krisberedskap, infektionssjukdomar och sällsynta sjukdomar, bland annat socioekonomiska och miljörelaterade faktorer som påverkar en människas hälsostatus,
  och prioriterade sjukdomar.

, icke tillgodosedda medicinska behov, krisberedskap, infektionssjukdomar och sällsynta sjukdomar, bland annat socioekonomiska och miljörelaterade faktorer som påverkar en människas hälsostatus,

Ändring 352

Ändring 352

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 2 – led b

Artikel 113 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser slutanvändarnas behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser slutanvändarnas behov.

| (b) | Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser
  patienternas och
  slutanvändarnas behov
  och överbryggar marknadsmisslyckanden i fråga om icke tillgodosedda medicinska behov
  . |
| --- | --- |

(b)

Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser
  patienternas och
  slutanvändarnas behov
  och överbryggar marknadsmisslyckanden i fråga om icke tillgodosedda medicinska behov
  .

patienternas och

och överbryggar marknadsmisslyckanden i fråga om icke tillgodosedda medicinska behov

Ändring 353

Ändring 353

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 2 – led d

Artikel 113 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården.

| (d) | Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården
  och utveckla synergier med initiativ såsom det europeiska hälsodataområdet, med respekt för dataskyddsprinciperna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (1a). |
| --- | --- |

(d)

Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården
  och utveckla synergier med initiativ såsom det europeiska hälsodataområdet, med respekt för dataskyddsprinciperna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (1a).

och utveckla synergier med initiativ såsom det europeiska hälsodataområdet, med respekt för dataskyddsprinciperna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

1a

Ändring 354

Ändring 354

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 113 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Förstärka europeisk forskning om sällsynta sjukdomar och utveckla synergier med andra initiativ på området. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Förstärka europeisk forskning om sällsynta sjukdomar och utveckla synergier med andra initiativ på området.

Förstärka europeisk forskning om sällsynta sjukdomar och utveckla synergier med andra initiativ på området.

Ändring 355

Ändring 355

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led a

Artikel 114 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen.

| (a) | Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen
  och civilsamhällets organisationer
  . |
| --- | --- |

(a)

Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen
  och civilsamhällets organisationer
  .

och civilsamhällets organisationer

Ändring 356

Ändring 356

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led c

Artikel 114 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar.

| (c) | Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar
  på grundval av regelbundna öppna samråd och ett årligt möte i ett intressentforum
  . |
| --- | --- |

(c)

Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar
  på grundval av regelbundna öppna samråd och ett årligt möte i ett intressentforum
  .

på grundval av regelbundna öppna samråd och ett årligt möte i ett intressentforum

Ändring 357

Ändring 357

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led ca (nytt)

Artikel 114 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Säkerställa att stödmottagarna ansluter sig till principerna om tillgång, ändamålsenlighet, överkomlighet och tillgänglighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Säkerställa att stödmottagarna ansluter sig till principerna om tillgång, ändamålsenlighet, överkomlighet och tillgänglighet.

Säkerställa att stödmottagarna ansluter sig till principerna om tillgång, ändamålsenlighet, överkomlighet och tillgänglighet.

Ändring 358

Ändring 358

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led d

Artikel 114 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov.

| (d) | Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov
  och folkhälsohot i samarbete med hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer samt med innovationspanelen
  . |
| --- | --- |

(d)

Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov
  och folkhälsohot i samarbete med hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer samt med innovationspanelen
  .

och folkhälsohot i samarbete med hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer samt med innovationspanelen

Ändring 359

Ändring 359

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led e

Artikel 114 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Offentliggöra information om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Offentliggöra information om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare.

| (e) | Offentliggöra information
  i god tid
  om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare. |
| --- | --- |

(e)

Offentliggöra information
  i god tid
  om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare.

i god tid

Ändring 360

Ändring 360

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – led f

Artikel 114 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

| (f) | Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa
  inkludering,
  öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |
| --- | --- |

(f)

Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa
  inkludering,
  öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

inkludering,

Ändring 361

Ändring 361

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 115 – led b

Artikel 115 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), EuropaBio, MedTech Europe, Vaccines Europe, efter anmälan av deras respektive beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), EuropaBio, MedTech Europe, Vaccines Europe, efter anmälan av deras respektive beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande,

| (b) | den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), EuropaBio, MedTech Europe, Vaccines Europe, efter anmälan av deras respektive beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(b)

den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), EuropaBio, MedTech Europe, Vaccines Europe, efter anmälan av deras respektive beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 362

Ändring 362

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 117 – punkt 5

Artikel 117 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 113. De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader. | 5.   Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 113
  och ska ha positiva externa effekter för unionen
  . De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 113. De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader.

5.   Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 113
  och ska ha positiva externa effekter för unionen
  . De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för programmet för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader.

Ändring 363

Ändring 363

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 118 – punkt 2

Artikel 118 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till
  två
  år efter den indirekta åtgärdens slutdatum. | 2.   I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för
  att kvantifiera
  relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till
  tre
  år efter den indirekta åtgärdens slutdatum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till
  två
  år efter den indirekta åtgärdens slutdatum.

2.   I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för
  att kvantifiera
  relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till
  tre
  år efter den indirekta åtgärdens slutdatum.

Ändring 364

Ändring 364

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 119 – led ca (nytt)

Artikel 119 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden,

den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden,

Ändring 365

Ändring 365

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 1

Artikel 122 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Innovationspanelen
  ska
  ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  , i enlighet med artikel 19
  . | 1.   
  På grundval av yttrandena från den vetenskapliga rådgivande nämnd som avses i artikel 19 får
  innovationspanelen
  vidare
  ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  och i andra strategiska frågor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Innovationspanelen
  ska
  ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  , i enlighet med artikel 19
  .

1.   
  På grundval av yttrandena från den vetenskapliga rådgivande nämnd som avses i artikel 19 får
  innovationspanelen
  vidare
  ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  och i andra strategiska frågor
  .

Ändring 366

Ändring 366

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 2 – inledningen

Artikel 122 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Innovationspanelen ska bestå av följande
  permanenta panelmedlemmar
  : | 2.   Innovationspanelen ska bestå av följande
  medlemmar
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Innovationspanelen ska bestå av följande
  permanenta panelmedlemmar
  :

2.   Innovationspanelen ska bestå av följande
  medlemmar
  :

Ändring 367

Ändring 367

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 2 – led d

Artikel 122 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Två
  företrädare för forskarsamhället
  , utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Två
  företrädare för forskarsamhället
  , utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4
  .

Två

, utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4

| (d) | Fyra
  företrädare för forskarsamhället. |
| --- | --- |

(d)

Fyra
  företrädare för forskarsamhället.

Fyra

Ändring 368

Ändring 368

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 2 – led e

Artikel 122 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Upp till
  sex
  permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation
  för intressenter
  som är verksamma inom
  hälso- och sjukvården, särskilt
  inom
  den offentliga sektorn,
  samt
  patienter och slutanvändare i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Upp till
  sex
  permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation
  för intressenter
  som är verksamma inom
  hälso- och sjukvården, särskilt
  inom
  den offentliga sektorn,
  samt
  patienter och slutanvändare i allmänhet.

Upp till

permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation

som är verksamma inom

inom

samt

| (e) | Sex
  företrädare
  för intressenter
  i
  hälso- och sjukvården, särskilt den offentliga sektorn, patienter och slutanvändare i allmänhet
  , som utses av styrelsen efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.2 och 19.4
  . |
| --- | --- |

(e)

Sex
  företrädare
  för intressenter
  i
  hälso- och sjukvården, särskilt den offentliga sektorn, patienter och slutanvändare i allmänhet
  , som utses av styrelsen efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.2 och 19.4
  .

företrädare

i

, som utses av styrelsen efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.2 och 19.4

Ändring 369

Ändring 369

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 122 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Panelmedlemmarna som företräder
  medlemmar
  i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  får vid behov utse tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt utse högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde. | Innovationspanelens
  medlemmar får vid behov utse tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt utse högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Panelmedlemmarna som företräder
  medlemmar
  i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  får vid behov utse tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt utse högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde.

Panelmedlemmarna som företräder

i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa

Innovationspanelens
  medlemmar får vid behov utse tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt utse högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde.

Innovationspanelens

Ändring 370

Ändring 370

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 122 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Panelmedlemmarna som företräder
  medlemmar
  i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  ska utse tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet och för en fastställd tidsperiod. De ska underrätta programkontoret och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut. | Innovationspanelens
  medlemmar ska utse tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet och för en fastställd tidsperiod. De ska underrätta programkontoret och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Panelmedlemmarna som företräder
  medlemmar
  i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  ska utse tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet och för en fastställd tidsperiod. De ska underrätta programkontoret och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut.

Panelmedlemmarna som företräder

i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa

Innovationspanelens
  medlemmar ska utse tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet och för en fastställd tidsperiod. De ska underrätta programkontoret och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut.

Innovationspanelens

Ändring 371

Ändring 371

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 3a (ny)

Artikel 122 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innovationspanelen ska bistås av en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd, särskilt med råd om vetenskapliga, strategiska och tekniska prioriteringar som rör målen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Innovationspanelen ska bistås av en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd, särskilt med råd om vetenskapliga, strategiska och tekniska prioriteringar som rör målen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

Ändring 372

Ändring 372

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 4 – led a

Artikel 122 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | vetenskapliga prioriteringar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

vetenskapliga prioriteringar,

| (a) | vetenskapliga prioriteringar
  på grundval av råden från den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden
  , |
| --- | --- |

(a)

vetenskapliga prioriteringar
  på grundval av råden från den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden
  ,

på grundval av råden från den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden

Ändring 373

Ändring 373

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 4 – led e

Artikel 122 – punkt 4 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap, samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap, samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram.

| (e) | skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap
  och uppdrag, särskilt det gemensamma företaget för global hälsa
  , samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram, |
| --- | --- |

(e)

skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap
  och uppdrag, särskilt det gemensamma företaget för global hälsa
  , samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram,

och uppdrag, särskilt det gemensamma företaget för global hälsa

Ändring 374

Ändring 374

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 4 – led ea (nytt)

Artikel 122 – punkt 4 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | projektresultatens samhällsgenomslag, tillgänglighet och överkomlighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

projektresultatens samhällsgenomslag, tillgänglighet och överkomlighet.

projektresultatens samhällsgenomslag, tillgänglighet och överkomlighet.

Ändring 375

Ändring 375

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 5

Artikel 122 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   
  Innovationspanelen
  ska
  ledas av den verkställande direktören
  . I vederbörligen motiverade
  fall
  får
  den verkställande direktören
  utse en
  högre tjänsteman vid programkontoret för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa till
  ordförande
  för innovationspanelen
  på hans eller hennes vägnar. | 5.   
  Innovationspanelens permanenta företrädare
  ska
  välja en ordförande bland sina medlemmar i enlighet med artikel 19.5
  . I vederbörligen motiverade
  undantagsfall
  får
  innovationspanelens ordförande
  utse en
  annan av dess medlemmar bland dem som företräder forskarsamhället att fungera som dess
  ordförande på hans eller hennes vägnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   
  Innovationspanelen
  ska
  ledas av den verkställande direktören
  . I vederbörligen motiverade
  fall
  får
  den verkställande direktören
  utse en
  högre tjänsteman vid programkontoret för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa till
  ordförande
  för innovationspanelen
  på hans eller hennes vägnar.

5.   
  Innovationspanelens permanenta företrädare
  ska
  välja en ordförande bland sina medlemmar i enlighet med artikel 19.5
  . I vederbörligen motiverade
  undantagsfall
  får
  innovationspanelens ordförande
  utse en
  annan av dess medlemmar bland dem som företräder forskarsamhället att fungera som dess
  ordförande på hans eller hennes vägnar.

Ändring 376

Ändring 376

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 6

Artikel 122 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Som en del av den rapport som avses i artikel 19.8 ska
  panelmedlemmar som företräder medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  anta förslag om de frågor som avses i punkt 4 med enhällighet efter diskussioner med alla panelmedlemmar som är närvarande vid sammanträdet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska ordföranden informera styrelsen om situationen. Varje
  panelmedlem
  får uttrycka en avvikande mening i rapporten. | 6.   Som en del av den rapport som avses i artikel 19.8 ska
  innovationspanelens medlemmar
  anta förslag om de frågor som avses i punkt 4 med enhällighet efter diskussioner med alla panelmedlemmar som är närvarande vid sammanträdet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska ordföranden informera styrelsen om situationen. Varje
  medlem i innovationspanelen
  får uttrycka en avvikande mening i rapporten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Som en del av den rapport som avses i artikel 19.8 ska
  panelmedlemmar som företräder medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa
  anta förslag om de frågor som avses i punkt 4 med enhällighet efter diskussioner med alla panelmedlemmar som är närvarande vid sammanträdet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska ordföranden informera styrelsen om situationen. Varje
  panelmedlem
  får uttrycka en avvikande mening i rapporten.

6.   Som en del av den rapport som avses i artikel 19.8 ska
  innovationspanelens medlemmar
  anta förslag om de frågor som avses i punkt 4 med enhällighet efter diskussioner med alla panelmedlemmar som är närvarande vid sammanträdet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska ordföranden informera styrelsen om situationen. Varje
  medlem i innovationspanelen
  får uttrycka en avvikande mening i rapporten.

Ändring 377

Ändring 377

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 7

Artikel 122 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Innovationspanelen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Den kan hålla extraordinära sammanträden på begäran av panelmedlemmar som företräder kommissionen eller en
  majoritet
  av
  de panelmedlemmar som företräder
  andra medlemmar än unionen. | 7.   Innovationspanelen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Den kan hålla extraordinära sammanträden på begäran av panelmedlemmar som företräder kommissionen eller
  minst
  en
  fjärdedel
  av andra medlemmar än unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Innovationspanelen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Den kan hålla extraordinära sammanträden på begäran av panelmedlemmar som företräder kommissionen eller en
  majoritet
  av
  de panelmedlemmar som företräder
  andra medlemmar än unionen.

7.   Innovationspanelen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Den kan hålla extraordinära sammanträden på begäran av panelmedlemmar som företräder kommissionen eller
  minst
  en
  fjärdedel
  av andra medlemmar än unionen.

Ändring 378

Ändring 378

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 8

Artikel 122 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   
  Panelmedlemmarna
  i innovationspanelen ska på lämpligt sätt utbyta all relevant information och diskutera sina idéer före sammanträdena. De ska samordna sin verksamhet med verksamheten i andra rådgivande grupper, beroende på vad som är tillämpligt. | 8.   
  Medlemmarna
  i innovationspanelen ska på lämpligt sätt utbyta all relevant information och diskutera sina idéer före sammanträdena. De ska samordna sin verksamhet med verksamheten i andra rådgivande grupper, beroende på vad som är tillämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   
  Panelmedlemmarna
  i innovationspanelen ska på lämpligt sätt utbyta all relevant information och diskutera sina idéer före sammanträdena. De ska samordna sin verksamhet med verksamheten i andra rådgivande grupper, beroende på vad som är tillämpligt.

8.   
  Medlemmarna
  i innovationspanelen ska på lämpligt sätt utbyta all relevant information och diskutera sina idéer före sammanträdena. De ska samordna sin verksamhet med verksamheten i andra rådgivande grupper, beroende på vad som är tillämpligt.

Ändring 379

Ändring 379

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 8a (ny)

Artikel 122 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Innovationspanelens medlemmar ska utses på grundval av sin kompetens och sakkunskap för att säkerställa tillhandahållandet av vetenskapligt baserade och hälsobehovsbaserade rekommendationer till det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Innovationspanelens medlemmar ska utses på grundval av sin kompetens och sakkunskap för att säkerställa tillhandahållandet av vetenskapligt baserade och hälsobehovsbaserade rekommendationer till det gemensamma företaget.

Ändring 380

Ändring 380

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 8b (ny)

Artikel 122 – punkt 8b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Intressentgruppen ska regelbundet anordna öppna offentliga samråd, bland annat om planerade initiativ, verka för internationellt samarbete, uppmuntra till utnyttjande av forsknings- och innovationsresultat och främja samverkan och synergier med andra unionsinitiativ och globala initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8b.
     
  Intressentgruppen ska regelbundet anordna öppna offentliga samråd, bland annat om planerade initiativ, verka för internationellt samarbete, uppmuntra till utnyttjande av forsknings- och innovationsresultat och främja samverkan och synergier med andra unionsinitiativ och globala initiativ.

Ändring 381

Ändring 381

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122a (ny)

Artikel 122a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 122a |
| | Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden |
| | Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden också utföra följande uppgifter: |
| | (a) | Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska, tekniska och innovationsrelaterade prioriteringar som det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och efterföljande arbetsprogram eller något annat likvärdigt dokument och med beaktande av behoven inom angränsande sektorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 122a

Artikel 122a

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden också utföra följande uppgifter:

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden också utföra följande uppgifter:

(a)

(a)

Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska, tekniska och innovationsrelaterade prioriteringar som det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och efterföljande arbetsprogram eller något annat likvärdigt dokument och med beaktande av behoven inom angränsande sektorer.

Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska, tekniska och innovationsrelaterade prioriteringar som det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och efterföljande arbetsprogram eller något annat likvärdigt dokument och med beaktande av behoven inom angränsande sektorer.

| (b) | Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och program, politikområden och sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och program, politikområden och sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde.

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och program, politikområden och sektorer med vilka synergieffekter anses ge ett mervärde.

| (c) | Ge råd till styrelsen om strategier för att främja vetenskaplig spetskompetens. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Ge råd till styrelsen om strategier för att främja vetenskaplig spetskompetens.

Ge råd till styrelsen om strategier för att främja vetenskaplig spetskompetens.

| (d) | Lämna synpunkter till innovationspanelen. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Lämna synpunkter till innovationspanelen.

Lämna synpunkter till innovationspanelen.

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska bestå av åtta oberoende företrädare som utses efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4. Medlemskapet i den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska vara könsmässigt balanserat och geografiskt diversifierat.

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska bestå av åtta oberoende företrädare som utses efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 19.4. Medlemskapet i den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska vara könsmässigt balanserat och geografiskt diversifierat.

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska anta sin egen arbetsordning.

Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska anta sin egen arbetsordning.

Ändring 382

Ändring 382

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 123 – punkt 1

Artikel 123 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett
  behov
  som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs- eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader, avstånd till vårdinrättningar eller väntetider. Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar. | 1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett
  hälsobehov
  som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs-
  , överkomlighets-
  eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för
  en viss folkhälsoutmaning, både överförbara och icke-överförbara sjukdomar, eller
  ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader,
  inklusive patientavgifter,
  avstånd till vårdinrättningar eller väntetider.
  Definitionen av icke tillgodosett folkhälsobehov ska även beakta de utmaningar som anges i de senaste rapporterna från tillförlitliga källor, såsom europeiska byråer och organ och Världshälsoorganisationen (WHO), med särskild hänsyn till de indikatorer och den förteckning över prioriterade läkemedel som utarbetats av WHO Europa
  . Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett
  behov
  som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs- eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader, avstånd till vårdinrättningar eller väntetider. Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar.

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett
  hälsobehov
  som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs-
  , överkomlighets-
  eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för
  en viss folkhälsoutmaning, både överförbara och icke-överförbara sjukdomar, eller
  ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader,
  inklusive patientavgifter,
  avstånd till vårdinrättningar eller väntetider.
  Definitionen av icke tillgodosett folkhälsobehov ska även beakta de utmaningar som anges i de senaste rapporterna från tillförlitliga källor, såsom europeiska byråer och organ och Världshälsoorganisationen (WHO), med särskild hänsyn till de indikatorer och den förteckning över prioriterade läkemedel som utarbetats av WHO Europa
  . Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar.

Ändring 383

Ändring 383

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 123 – punkt 2

Artikel 123 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som
  i betydande grad
  påverkar eller hotar unionens befolkning. | 2.   Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som påverkar eller hotar unionens befolkning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som
  i betydande grad
  påverkar eller hotar unionens befolkning.

2.   Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som påverkar eller hotar unionens befolkning.

Ändring 384

Ändring 384

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 123 – punkt 3

Artikel 123 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av de indirekta åtgärderna är tillgängliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter
  som
  är tillämpliga på
  specifika indirekta åtgärder
  . | 3.   Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av de indirekta åtgärderna är tillgängliga
  , överkomliga och åtkomliga
  för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant,
  i förväg
  ange
  om åtgärden är en utsedd åtgärd som dessa
  ytterligare utnyttjandeskyldigheter är tillämpliga på
  , och detta ska anges i ansökningsomgångar eller anbudsinfordringar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av de indirekta åtgärderna är tillgängliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter
  som
  är tillämpliga på
  specifika indirekta åtgärder
  .

3.   Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som helt eller delvis tas fram med hjälp av resultaten av de indirekta åtgärderna är tillgängliga
  , överkomliga och åtkomliga
  för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant,
  i förväg
  ange
  om åtgärden är en utsedd åtgärd som dessa
  ytterligare utnyttjandeskyldigheter är tillämpliga på
  , och detta ska anges i ansökningsomgångar eller anbudsinfordringar
  .

Ändring 385

Ändring 385

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 1 – led a

Artikel 124 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stärka unionens öppna tekniska oberoende när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stärka unionens öppna tekniska oberoende när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster.

| (a) | Stärka unionens öppna tekniska oberoende
  och resiliens
  när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster. |
| --- | --- |

(a)

Stärka unionens öppna tekniska oberoende
  och resiliens
  när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster.

och resiliens

Ändring 386

Ändring 386

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 1 – led c

Artikel 124 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar. Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och
  bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5  % fram till 2030
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar. Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och
  bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5  % fram till 2030
  .

bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5  % fram till 2030

| (c) | Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar
  , däribland resurseffektivitet
  . Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och
  cirkularitet, däribland ekodesignprinciper
  . |
| --- | --- |

(c)

Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar
  , däribland resurseffektivitet
  . Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och
  cirkularitet, däribland ekodesignprinciper
  .

, däribland resurseffektivitet

cirkularitet, däribland ekodesignprinciper

Ändring 387

Ändring 387

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led a

Artikel 124 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Skapa utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Skapa utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden.

| (a) | Stödja forskning och innovation för att
  skapa utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden. |
| --- | --- |

(a)

Stödja forskning och innovation för att
  skapa utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden.

Stödja forskning och innovation för att

Ändring 388

Ändring 388

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led b

Artikel 124 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön.

| (b) | Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön
  , däribland små och medelstora företag
  . |
| --- | --- |

(b)

Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön
  , däribland små och medelstora företag
  .

, däribland små och medelstora företag

Ändring 389

Ändring 389

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led c

Artikel 124 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bygga upp ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nykomlingar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bygga upp ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nykomlingar.

| (c) | Bygga upp ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nykomlingar
  , däribland nystartade företag och små och medelstora företag samt det civila samhällets organisationer
  . |
| --- | --- |

(c)

Bygga upp ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nykomlingar
  , däribland nystartade företag och små och medelstora företag samt det civila samhällets organisationer
  .

, däribland nystartade företag och små och medelstora företag samt det civila samhällets organisationer

Ändring 390

Ändring 390

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 124 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (mars 2021), särskilt sådana som avser halvledare, IKT-specialister och digitalisering av affärsmodeller. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (mars 2021), särskilt sådana som avser halvledare, IKT-specialister och digitalisering av affärsmodeller.

Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (mars 2021), särskilt sådana som avser halvledare, IKT-specialister och digitalisering av affärsmodeller.

Ändring 391

Ändring 391

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led d

Artikel 124 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa.

| (d) | Förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende
  , förbättrad prestanda
  och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa. |
| --- | --- |

(d)

Förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende
  , förbättrad prestanda
  och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa.

, förbättrad prestanda

Ändring 392

Ändring 392

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124 – punkt 2 – led f

Artikel 124 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Skapa samstämmighet mellan initiativets strategiska forsknings- och innovationsagenda och EU:s politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Skapa samstämmighet mellan initiativets strategiska forsknings- och innovationsagenda och EU:s politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt.

| (f) | Skapa samstämmighet mellan initiativets strategiska forsknings- och innovationsagenda och EU:s politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt
  , bland annat genom lösningar med öppen källkod
  . |
| --- | --- |

(f)

Skapa samstämmighet mellan initiativets strategiska forsknings- och innovationsagenda och EU:s politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt
  , bland annat genom lösningar med öppen källkod
  .

, bland annat genom lösningar med öppen källkod

Ändring 393

Ändring 393

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 1 – led b

Artikel 126 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer
  och deras
  ingående enheter: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, med säte i Paris, Frankrike; Artemis Industry Association (ARTEMISIA), registrerad enligt nederländsk lag, med säte i Eindhoven, Nederländerna; EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag, med säte i Berlin, Tyskland. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer
  och deras
  ingående enheter: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, med säte i Paris, Frankrike; Artemis Industry Association (ARTEMISIA), registrerad enligt nederländsk lag, med säte i Eindhoven, Nederländerna; EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag, med säte i Berlin, Tyskland.

och deras

| (b) | privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer
  som företräder sina
  ingående enheter: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, med säte i Paris, Frankrike; Artemis Industry Association (ARTEMISIA), registrerad enligt nederländsk lag, med säte i Eindhoven, Nederländerna; EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag, med säte i Berlin, Tyskland, |
| --- | --- |

(b)

privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer
  som företräder sina
  ingående enheter: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, med säte i Paris, Frankrike; Artemis Industry Association (ARTEMISIA), registrerad enligt nederländsk lag, med säte i Eindhoven, Nederländerna; EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag, med säte i Berlin, Tyskland,

som företräder sina

Ändring 394

Ändring 394

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 126 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7.

de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7.

Ändring 395

Ändring 395

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 128 – punkt 1

Artikel 128 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag
  på minst samma belopp
  som unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 127. | 1.   Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag som
  motsvarar
  unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 127. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag
  på minst samma belopp
  som unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 127.

1.   Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag som
  motsvarar
  unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 127.

Ändring 396

Ändring 396

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 128 – punkt 3a (ny)

Artikel 128 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I enlighet med artikel 26.2 ska de privata medlemmarna komma överens sinsemellan om hur de ska fördela sina kollektiva bidrag till såväl driftskostnaderna som de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för viktig digital teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  I enlighet med artikel 26.2 ska de privata medlemmarna komma överens sinsemellan om hur de ska fördela sina kollektiva bidrag till såväl driftskostnaderna som de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Ändring 397

Ändring 397

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 128 – punkt 4

Artikel 128 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.4. De bidrag som avses i punkt 2 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1
  , inbegripet minst 2 489 074 000 EUR i enlighet med artikel 11.1 a
  . De bidrag som avses i punkt 3 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1 c. | 4.   De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.4. De bidrag som avses i punkt 2 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1. De bidrag som avses i punkt 3 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1 c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.4. De bidrag som avses i punkt 2 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1
  , inbegripet minst 2 489 074 000 EUR i enlighet med artikel 11.1 a
  . De bidrag som avses i punkt 3 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1 c.

4.   De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.4. De bidrag som avses i punkt 2 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1. De bidrag som avses i punkt 3 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1 c.

Ändring 398

Ändring 398

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 128 – punkt 4a (ny)

Artikel 128 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Varje deltagande stat ska ha vetorätt i alla frågor som rör användningen av dess egna nationella ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget på grundval av strategiska prioriteringar och vederbörligen motiverade fall. Motiveringen ska vara offentligt tillgänglig för att säkerställa att vetorätten utövas på ett transparent, välgrundat och proportionerligt sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Varje deltagande stat ska ha vetorätt i alla frågor som rör användningen av dess egna nationella ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget på grundval av strategiska prioriteringar och vederbörligen motiverade fall. Motiveringen ska vara offentligt tillgänglig för att säkerställa att vetorätten utövas på ett transparent, välgrundat och proportionerligt sätt.

Ändring 399

Ändring 399

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 129

Artikel 129

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 129 | utgår |
| Bidrag från deltagande stater | |
| 1.
     
  Varje deltagande stat ska anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik genomförandet av sina bidrag till deltagare i indirekta åtgärder som är etablerade i den deltagande staten, genom de bidragsavtal som ingåtts av det gemensamma företaget. De ska också anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik betalningen av sina bidrag till deltagarna. De ska specificera vilka belopp som ska gå till indirekta åtgärder. | |
| 2.
     
  Mottagarna för indirekta åtgärder av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska underteckna ett enda bidragsavtal med det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Närmare bestämmelser för bidragsavtalet, inbegripet respektive ram för immateriella rättigheter, ska följa reglerna i Horisont Europa. | |
| 3.
     
  De deltagande staterna ska förbinda sig att betala hela sitt bidragsbelopp genom rättsligt bindande avtal mellan de enheter som utsetts av var och en av dessa stater för detta ändamål och det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Sådana avtal ska ingås innan arbetsprogrammet antas. | |
| 4.
     
  Styrelsen ska ta vederbörlig hänsyn till de avtal som avses i punkt 3 när den antar utgiftsberäkningarna för relaterad forsknings- och innovationsverksamhet, så att principen om budgetbalans respekteras för det gemensamma företaget för viktig digital teknik. | |
| 5.
     
  Den verkställande direktören ska till styrelsen överlämna de avtal som avses i punkt 3 till stöd för utgiftsberäkningarna för relaterad forsknings- och innovationsverksamhet. | |
| 6.
     
  Andra arrangemang för samarbetet mellan de deltagande staterna och det gemensamma företaget för viktig digital teknik och för åtagandena avseende de bidrag som anges i punkt 1 ska fastställas genom avtal som ska ingås mellan de enheter som utsetts av var och en av de deltagande staterna för detta ändamål och det gemensamma företaget för viktig digital teknik. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 129

Artikel 129

utgår

utgår

Bidrag från deltagande stater

Bidrag från deltagande stater

1.
     
  Varje deltagande stat ska anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik genomförandet av sina bidrag till deltagare i indirekta åtgärder som är etablerade i den deltagande staten, genom de bidragsavtal som ingåtts av det gemensamma företaget. De ska också anförtro det gemensamma företaget för viktig digital teknik betalningen av sina bidrag till deltagarna. De ska specificera vilka belopp som ska gå till indirekta åtgärder.

2.
     
  Mottagarna för indirekta åtgärder av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska underteckna ett enda bidragsavtal med det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Närmare bestämmelser för bidragsavtalet, inbegripet respektive ram för immateriella rättigheter, ska följa reglerna i Horisont Europa.

3.
     
  De deltagande staterna ska förbinda sig att betala hela sitt bidragsbelopp genom rättsligt bindande avtal mellan de enheter som utsetts av var och en av dessa stater för detta ändamål och det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Sådana avtal ska ingås innan arbetsprogrammet antas.

4.
     
  Styrelsen ska ta vederbörlig hänsyn till de avtal som avses i punkt 3 när den antar utgiftsberäkningarna för relaterad forsknings- och innovationsverksamhet, så att principen om budgetbalans respekteras för det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

5.
     
  Den verkställande direktören ska till styrelsen överlämna de avtal som avses i punkt 3 till stöd för utgiftsberäkningarna för relaterad forsknings- och innovationsverksamhet.

6.
     
  Andra arrangemang för samarbetet mellan de deltagande staterna och det gemensamma företaget för viktig digital teknik och för åtagandena avseende de bidrag som anges i punkt 1 ska fastställas genom avtal som ska ingås mellan de enheter som utsetts av var och en av de deltagande staterna för detta ändamål och det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Ändring 400

Ändring 400

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 2 – led a

Artikel 130 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | privata
  investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och det gemensamma företaget Ecsel, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

privata
  investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och det gemensamma företaget Ecsel,

privata

| (a) | investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och det gemensamma företaget Ecsel, |
| --- | --- |

(a)

investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och det gemensamma företaget Ecsel,

Ändring 401

Ändring 401

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 130 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | projekt inom ramen för ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om mikroelektronik” och dess eventuella efterträdare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

projekt inom ramen för ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om mikroelektronik” och dess eventuella efterträdare,

projekt inom ramen för ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om mikroelektronik” och dess eventuella efterträdare,

Ändring 402

Ändring 402

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 2 – led e

Artikel 130 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer.

| (e) | verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer
  , även med projekt inom ramen för fyrtornsinitiativ, |
| --- | --- |

(e)

verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer
  , även med projekt inom ramen för fyrtornsinitiativ,

, även med projekt inom ramen för fyrtornsinitiativ

Ändring 403

Ändring 403

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 130 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 130 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | kommunikations- och spridningsaktiviteter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

kommunikations- och spridningsaktiviteter.

kommunikations- och spridningsaktiviteter.

Ändring 404

Ändring 404

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 131 – led da (nytt)

Artikel 131 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | den vetenskapliga rådgivande nämnden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

Ändring 405

Ändring 405

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 136 – punkt 5

Artikel 136 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. | 5.   Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag
  och civilsamhällesorganisationer
  och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

5.   Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag
  och civilsamhällesorganisationer
  och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Ändring 406

Ändring 406

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 139 – punkt 4a (ny)

Artikel 139 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  De privata medlemmarnas råd får bjuda in utvalda medlemmar från den akademiska världen och det civila samhällets organisationer att delta i sammanträdena som observatörer. De ska få alla relevanta handlingar och får delta i överläggningarna utan rösträtt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  De privata medlemmarnas råd får bjuda in utvalda medlemmar från den akademiska världen och det civila samhällets organisationer att delta i sammanträdena som observatörer. De ska få alla relevanta handlingar och får delta i överläggningarna utan rösträtt.

Ändring 407

Ändring 407

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – led a

Artikel 140 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 124, med beaktande av de offentliga
  deltagarnas synpunkter
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 124, med beaktande av de offentliga
  deltagarnas synpunkter
  ,

deltagarnas synpunkter

| (a) | ta fram underlag, bland annat genom ett öppet offentligt samråd, i syfte att
  utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 124, med beaktande av
  synpunkterna från
  de offentliga
  deltagarna och det rådgivande intressentforumet
  , |
| --- | --- |

(a)

ta fram underlag, bland annat genom ett öppet offentligt samråd, i syfte att
  utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 124, med beaktande av
  synpunkterna från
  de offentliga
  deltagarna och det rådgivande intressentforumet
  ,

ta fram underlag, bland annat genom ett öppet offentligt samråd, i syfte att

synpunkterna från

deltagarna och det rådgivande intressentforumet

Ändring 408

Ändring 408

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – punkt 1 – led c

Artikel 140 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik för att informera dem om och samla in återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan för ett visst år, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik för att informera dem om och samla in återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan för ett visst år,

| (c) | utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21
  anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik
  , särskilt organisationer och företrädare för små och medelstora företag och det civila samhällets organisationer,
  för att informera dem om och samla in
  synpunkter på och
  återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  och arbetsprogrammet
  för ett visst år, |
| --- | --- |

(c)

utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21
  anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik
  , särskilt organisationer och företrädare för små och medelstora företag och det civila samhällets organisationer,
  för att informera dem om och samla in
  synpunkter på och
  återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  och arbetsprogrammet
  för ett visst år,

utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21

, särskilt organisationer och företrädare för små och medelstora företag och det civila samhällets organisationer,

synpunkter på och

och arbetsprogrammet

Ändring 409

Ändring 409

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140a (ny)

Artikel 140a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 140a




  Vetenskaplig rådgivande nämnd





  1.
     
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 131 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.






  2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.






  3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för viktig digital teknik eller på eget initiativ.






  4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 140a

Vetenskaplig rådgivande nämnd

1.
     
  Det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 131 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.

2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.

3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för viktig digital teknik eller på eget initiativ.

4.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa.

Ändring 410

Ändring 410

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 142 – punkt 1 – led a

Artikel 142 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg.

| (a) | Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg
  , även på flygplatser där ATM-villkoren är annorlunda
  . |
| --- | --- |

(a)

Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg
  , även på flygplatser där ATM-villkoren är annorlunda
  .

, även på flygplatser där ATM-villkoren är annorlunda

Ändring 411

Ändring 411

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 142 – punkt 1 – led b

Artikel 142 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Genom innovation stärka konkurrenskraften hos
  bemannade och obemannade
  lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Genom innovation stärka konkurrenskraften hos
  bemannade och obemannade
  lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen.

bemannade och obemannade

| (b) | Genom innovation stärka konkurrenskraften hos lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen. |
| --- | --- |

(b)

Genom innovation stärka konkurrenskraften hos lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen.

Ändring 412

Ändring 412

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 142 – punkt 1 – led c

Artikel 142 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens effektivaste och miljövänligaste luftrum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens effektivaste och miljövänligaste luftrum.

| (c) | Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens
  säkraste och
  effektivaste och miljövänligaste luftrum
  och bidra till att minska luftföroreningar och buller
  . |
| --- | --- |

(c)

Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens
  säkraste och
  effektivaste och miljövänligaste luftrum
  och bidra till att minska luftföroreningar och buller
  .

säkraste och

och bidra till att minska luftföroreningar och buller

Ändring 413

Ändring 413

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 142 – punkt 2 – led e

Artikel 142 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna.

| (e) | Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna
  och med fokus på att inte bara effektivisera enskilda flygningar utan även kontinuerligt anpassa den samlade kapaciteten utifrån den tekniska utvecklingen
  . |
| --- | --- |

(e)

Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna
  och med fokus på att inte bara effektivisera enskilda flygningar utan även kontinuerligt anpassa den samlade kapaciteten utifrån den tekniska utvecklingen
  .

och med fokus på att inte bara effektivisera enskilda flygningar utan även kontinuerligt anpassa den samlade kapaciteten utifrån den tekniska utvecklingen

Ändring 414

Ändring 414

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 144 – punkt 1 – led b

Artikel 144 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter att den meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter att den meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,

| (b) | Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter att den meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(b)

Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter att den meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,
  utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt.

utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt.

Ändring 415

Ändring 415

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 144 – punkt 1 – led c

Artikel 144 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter att de meddelat sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter att de meddelat sitt beslut att
  villkorslöst
  ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,

villkorslöst

| (c) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter att de meddelat sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,
  som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt, |
| --- | --- |

(c)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter att de meddelat sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande,
  som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

som ska baseras på en rimlig balans mellan erhållen unionsfinansiering och gjorda åtaganden om naturabidrag, utan att detta påverkar rättigheterna för övriga medlemmar, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt,

Ändring 416

Ändring 416

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 146 – punkt 1

Artikel 146 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. | 1.   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska
  kollektivt
  lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

1.   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska
  kollektivt
  lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

Ändring 417

Ändring 417

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 150 – punkt 2 – led g

Artikel 150 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå:

| (g) | En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället,
  även med specifik sakkunskap inom miljö och klimat,
  utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(g)

En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället,
  även med specifik sakkunskap inom miljö och klimat,
  utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

även med specifik sakkunskap inom miljö och klimat,

Ändring 418

Ändring 418

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 150 – punkt 2 – led ja (nytt)

Artikel 150 – punkt 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | En företrädare för relevanta civilsamhällesorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

En företrädare för relevanta civilsamhällesorganisationer.

En företrädare för relevanta civilsamhällesorganisationer.

Ändring 419

Ändring 419

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 152 – inledningen

Artikel 152 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter: | Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter
  under styrelsens vägledning
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter:

Utöver de uppgifter som anges i artikel 18 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter
  under styrelsens vägledning
  :

under styrelsens vägledning

Ändring 420

Ändring 420

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 153 – punkt 2

Artikel 153 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter. | 2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter
  och säkerställa att klimat- och miljöexperter finns med
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter.

2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter
  och säkerställa att klimat- och miljöexperter finns med
  .

Ändring 421

Ändring 421

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led a

Artikel 159 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Främja Europas tekniska suveränitet inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Främja Europas tekniska suveränitet inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning.

| (a) | Främja Europas
  cybersäkerhet, resiliens och
  tekniska suveränitet inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning. |
| --- | --- |

(a)

Främja Europas
  cybersäkerhet, resiliens och
  tekniska suveränitet inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning.

cybersäkerhet, resiliens och

Ändring 422

Ändring 422

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led b

Artikel 159 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet samt komponenter och enheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet samt komponenter och enheter.

| (b) | Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet
  , små och medelstora företag och nystartade företag inom samma område
  samt komponenter och enheter. |
| --- | --- |

(b)

Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet
  , små och medelstora företag och nystartade företag inom samma område
  samt komponenter och enheter.

, små och medelstora företag och nystartade företag inom samma område

Ändring 423

Ändring 423

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led c

Artikel 159 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030.

| (c) | Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030
  samt annan relevant ny kommunikationsteknik
  . |
| --- | --- |

(c)

Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030
  samt annan relevant ny kommunikationsteknik
  .

samt annan relevant ny kommunikationsteknik

Ändring 424

Ändring 424

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led d

Artikel 159 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och spridningen av digitala
  lösningar
  på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt (CEF2 Digital) samt synergier inom CEF2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och spridningen av digitala
  lösningar
  på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt (CEF2 Digital) samt synergier inom CEF2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

lösningar

| (d) | Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och spridningen av digitala
  produkter och tekniker
  på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt (CEF2 Digital) samt synergier inom CEF2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

(d)

Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och spridningen av digitala
  produkter och tekniker
  på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt (CEF2 Digital) samt synergier inom CEF2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

produkter och tekniker

Ändring 425

Ändring 425

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led f

Artikel 159 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet, energieffektivitet och elektromagnetiska fält. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet, energieffektivitet och elektromagnetiska fält.

| (f) | Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet,
  trygghet,
  energieffektivitet och elektromagnetiska fält. |
| --- | --- |

(f)

Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet,
  trygghet,
  energieffektivitet och elektromagnetiska fält.

trygghet,

Ändring 426

Ändring 426

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 159 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Främja utvecklingen av högsta standarder för 6G-innovation på ett rättvist, transparent och öppet sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Främja utvecklingen av högsta standarder för 6G-innovation på ett rättvist, transparent och öppet sätt.

Främja utvecklingen av högsta standarder för 6G-innovation på ett rättvist, transparent och öppet sätt.

Ändring 427

Ändring 427

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 159 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande om den digitala kompassen för 2030, särskilt sådana som avser konnektivitet, molntjänster och IKT-specialister. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande om den digitala kompassen för 2030, särskilt sådana som avser konnektivitet, molntjänster och IKT-specialister.

Bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande om den digitala kompassen för 2030, särskilt sådana som avser konnektivitet, molntjänster och IKT-specialister.

Ändring 428

Ändring 428

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 1 – led gb (nytt)

Artikel 159 – punkt 1 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (gb) | Bidra till att minska den konnektivitetsklyfta som fortfarande påverkar Europas perifera områden såsom öar, yttersta randområden, glest befolkade områden och landsbygdsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(gb)

(gb)

Bidra till att minska den konnektivitetsklyfta som fortfarande påverkar Europas perifera områden såsom öar, yttersta randområden, glest befolkade områden och landsbygdsområden.

Bidra till att minska den konnektivitetsklyfta som fortfarande påverkar Europas perifera områden såsom öar, yttersta randområden, glest befolkade områden och landsbygdsområden.

Ändring 429

Ändring 429

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 2 – led a

Artikel 159 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G, inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent, samt identifiering av nyckelkrav som t.ex. de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G, inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent, samt identifiering av nyckelkrav som t.ex. de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik.

| (a) | Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G
  samt ny relevant kommunikationsteknik
  , inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent, samt identifiering av nyckelkrav som t.ex. de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik. |
| --- | --- |

(a)

Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G
  samt ny relevant kommunikationsteknik
  , inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent, samt identifiering av nyckelkrav som t.ex. de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik.

samt ny relevant kommunikationsteknik

Ändring 430

Ändring 430

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 2 – led e

Artikel 159 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Stärka unionsindustrins ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Stärka unionsindustrins ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer.

| (e) | Stärka unionsindustrins
  , särskilt de små och medelstora företagens,
  ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer. |
| --- | --- |

(e)

Stärka unionsindustrins
  , särskilt de små och medelstora företagens,
  ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer.

, särskilt de små och medelstora företagens,

Ändring 431

Ändring 431

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 159 – punkt 2 – led f

Artikel 159 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav, inbegripet
  dem
  i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav, inbegripet
  dem
  i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess.

dem

| (f) | Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav
  , särskilt om inbyggt integritets- och säkerhetsskydd,
  inbegripet
  kraven
  i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess. |
| --- | --- |

(f)

Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav
  , särskilt om inbyggt integritets- och säkerhetsskydd,
  inbegripet
  kraven
  i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess.

, särskilt om inbyggt integritets- och säkerhetsskydd,

kraven

Ändring 432

Ändring 432

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 160 – led a

Artikel 160 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, som t.ex. CEF2 Digital, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, som t.ex. CEF2 Digital, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster.

| (a) | På begäran
  bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, som t.ex. CEF2 Digital, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

(a)

På begäran
  bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, som t.ex. CEF2 Digital, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster.

På begäran

Ändring 433

Ändring 433

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 160 – led b

Artikel 160 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Samordna
  unionens pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för CEF2 Digital, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Samordna
  unionens pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för CEF2 Digital, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan.

Samordna

| (b) | Underlätta
  unionens pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för CEF2 Digital, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan. |
| --- | --- |

(b)

Underlätta
  unionens pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för CEF2 Digital, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan.

Underlätta

Ändring 434

Ändring 434

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 160 – led d

Artikel 160 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Utveckla
  och
  samordna
  de strategiska utvecklingsagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara planeringsdokument som täcker CEF2 Digitals livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Utveckla
  och
  samordna
  de strategiska utvecklingsagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara planeringsdokument som täcker CEF2 Digitals livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller.

Utveckla

samordna

| (d) | Ta fram
  och
  ge återkoppling till
  de strategiska utvecklingsagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara
  vägledande
  planeringsdokument som täcker CEF2 Digitals livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller. |
| --- | --- |

(d)

Ta fram
  och
  ge återkoppling till
  de strategiska utvecklingsagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara
  vägledande
  planeringsdokument som täcker CEF2 Digitals livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller.

Ta fram

ge återkoppling till

vägledande

Ändring 435

Ändring 435

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 161 – led b

Artikel 161 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | sammanslutningen för 5G-infrastruktur (5G Infrastructure Association), efter att denna meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

sammanslutningen för 5G-infrastruktur (5G Infrastructure Association), efter att denna meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande.

| (b) | sammanslutningen för 5G-infrastruktur (5G Infrastructure Association), efter att denna meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  . |
| --- | --- |

(b)

sammanslutningen för 5G-infrastruktur (5G Infrastructure Association), efter att denna meddelat sitt beslut att villkorslöst ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande
  , utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt
  .

, utan att detta påverkar rättigheterna för medlemmarna, särskilt små och medelstora företag, i enlighet med denna förordning och annan tillämplig unionsrätt

Ändring 436

Ändring 436

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 164 – led a

Artikel 164 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet,

| (a) | avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet,
  bland annat avseende programvara och teknik med öppen källkod, |
| --- | --- |

(a)

avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet,
  bland annat avseende programvara och teknik med öppen källkod,

bland annat avseende programvara och teknik med öppen källkod,

Ändring 437

Ändring 437

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 164 – led b

Artikel 164 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | bidrag till standardisering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

bidrag till standardisering,

| (b) | bidrag till standardisering,
  bland annat för öppna standarder, |
| --- | --- |

(b)

bidrag till standardisering,
  bland annat för öppna standarder,

bland annat för öppna standarder,

Ändring 438

Ändring 438

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 164 – led e

Artikel 164 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | bidrag till
  verksamheter
  inom sammanslutningen för 5G-infrastruktur och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

bidrag till
  verksamheter
  inom sammanslutningen för 5G-infrastruktur och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen,

verksamheter

| (e) | bidrag till
  forsknings-, utvecklings- och utbyggnadsverksamhet
  inom sammanslutningen för 5G-infrastruktur och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen, |
| --- | --- |

(e)

bidrag till
  forsknings-, utvecklings- och utbyggnadsverksamhet
  inom sammanslutningen för 5G-infrastruktur och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen,

forsknings-, utvecklings- och utbyggnadsverksamhet

Ändring 439

Ändring 439

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 164 – led f

Artikel 164 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av
  ett
  samarbete med vertikala industrier, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av
  ett
  samarbete med vertikala industrier,

ett

| (f) | verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av
  öppna, driftskompatibla och samverkande kommunikationstekniker och kommunikationsnät samt
  samarbete med vertikala industrier, |
| --- | --- |

(f)

verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av
  öppna, driftskompatibla och samverkande kommunikationstekniker och kommunikationsnät samt
  samarbete med vertikala industrier,

öppna, driftskompatibla och samverkande kommunikationstekniker och kommunikationsnät samt

Ändring 440

Ändring 440

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 164 – led g

Artikel 164 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder,

| (g) | spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder,
  bland annat genom värdekedjan, |
| --- | --- |

(g)

spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder,
  bland annat genom värdekedjan,

bland annat genom värdekedjan,

Ändring 441

Ändring 441

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 165 – led da (nytt)

Artikel 165 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | den vetenskapliga rådgivande nämnden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

den vetenskapliga rådgivande nämnden.

Ändring 442

Ändring 442

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 168 – punkt 1 – led a

Artikel 168 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Anta strategiska utvecklingsagendor och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för CEF2 Digital. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Anta strategiska utvecklingsagendor och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för CEF2 Digital.

| (a) | Anta
  det gemensamma företagets
  strategiska utvecklingsagendor och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för CEF2 Digital. |
| --- | --- |

(a)

Anta
  det gemensamma företagets
  strategiska utvecklingsagendor och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för CEF2 Digital.

det gemensamma företagets

Ändring 443

Ändring 443

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 168 – punkt 1 – led b

Artikel 168 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

| (b) | Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning
  genomförs korrekt och
  beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning
  genomförs korrekt och
  beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

genomförs korrekt och

Ändring 444

Ändring 444

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 168 – punkt 1 – led c

Artikel 168 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna samt transport- och energisektorerna i CEF2 genom identifiering av insatsområden och bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna samt transport- och energisektorerna i CEF2 genom identifiering av insatsområden och bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram.

| (c) | Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna samt transport- och energisektorerna i CEF2 genom identifiering av insatsområden och
  möjligt
  bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

(c)

Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna samt transport- och energisektorerna i CEF2 genom identifiering av insatsområden och
  möjligt
  bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram.

möjligt

Ändring 445

Ändring 445

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 169a (ny)

Artikel 169a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 169a




  Vetenskaplig rådgivande nämnd





  1.
     
  Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 165 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.






  2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.






  3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster eller på eget initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 169a

Vetenskaplig rådgivande nämnd

1.
     
  Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska inrätta en oberoende vetenskaplig rådgivande nämnd enligt vad som avses i artiklarna 19 och 165 för att söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter på hög nivå.

2.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden ska ha högst 15 ordinarie ledamöter och ska välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på två år.

3.
     
  Den oberoende vetenskapliga rådgivande nämnden får ge råd på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster eller på eget initiativ.

Ändring 446

Ändring 446

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 1

Artikel 171 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De gemensamma företagens verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens och
  effektivast möjliga användning av resurser
  . Resultaten av övervakningen och den regelbundna översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa. | 1.   De gemensamma företagens verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens
  , samhälleligt mervärde
  och
  så ändamålsenlig och effektiv resursanvändning som möjligt
  . Resultaten av övervakningen och den regelbundna översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa.
  Övervakningen och översynerna ska inte öka den administrativa bördan för de gemensamma företagen eller deras stödmottagare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De gemensamma företagens verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens och
  effektivast möjliga användning av resurser
  . Resultaten av övervakningen och den regelbundna översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa.

1.   De gemensamma företagens verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens
  , samhälleligt mervärde
  och
  så ändamålsenlig och effektiv resursanvändning som möjligt
  . Resultaten av övervakningen och den regelbundna översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa.
  Övervakningen och översynerna ska inte öka den administrativa bördan för de gemensamma företagen eller deras stödmottagare.

Ändring 447

Ändring 447

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 2 – inledningen

Artikel 171 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De gemensamma företagen bör organisera löpande övervakning av
  sin förvaltning
   och periodisk översyn av output, resultat och effekter av projekt som genomförs i enlighet med [artikel 45] i och [
  bilaga
  III] till Horisont Europa-förordningen. Denna övervakning ska omfatta följande: | 2.   De gemensamma företagen bör organisera löpande övervakning av
  förvaltningen och genomförandet av verksamheten
  och periodisk översyn av output, resultat och effekter av projekt som genomförs i enlighet med [artikel 45] i och [
  bilagorna
  III
  och V
  ] till Horisont Europa-förordningen. Denna övervakning ska
  offentliggöras på ett kortfattat sätt och i lämplig tid på varje gemensamt företags webbplats och ska
  omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De gemensamma företagen bör organisera löpande övervakning av
  sin förvaltning
   och periodisk översyn av output, resultat och effekter av projekt som genomförs i enlighet med [artikel 45] i och [
  bilaga
  III] till Horisont Europa-förordningen. Denna övervakning ska omfatta följande:

2.   De gemensamma företagen bör organisera löpande övervakning av
  förvaltningen och genomförandet av verksamheten
  och periodisk översyn av output, resultat och effekter av projekt som genomförs i enlighet med [artikel 45] i och [
  bilagorna
  III
  och V
  ] till Horisont Europa-förordningen. Denna övervakning ska
  offentliggöras på ett kortfattat sätt och i lämplig tid på varje gemensamt företags webbplats och ska
  omfatta följande:

Ändring 448

Ändring 448

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 2 – led b

Artikel 171 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, tidsfrister för beviljande, graden av internationellt samarbete, involverande av privatpersoner och det civila samhällets deltagande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, tidsfrister för beviljande, graden av internationellt samarbete, involverande av privatpersoner och det civila samhällets deltagande.

| (b) | Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn,
  integrering av ett jämställdhetsperspektiv i de finansierade åtgärdernas innehåll samt
  könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, tidsfrister för beviljande, graden av internationellt samarbete, involverande av privatpersoner och det civila samhällets deltagande
  samt rutiner för öppen tillgång
  . |
| --- | --- |

(b)

Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn,
  integrering av ett jämställdhetsperspektiv i de finansierade åtgärdernas innehåll samt
  könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, tidsfrister för beviljande, graden av internationellt samarbete, involverande av privatpersoner och det civila samhällets deltagande
  samt rutiner för öppen tillgång
  .

integrering av ett jämställdhetsperspektiv i de finansierade åtgärdernas innehåll samt

samt rutiner för öppen tillgång

Ändring 449

Ändring 449

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 171 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Åtgärder för att locka nykomlingar och utvidga nätverken för samverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Åtgärder för att locka nykomlingar och utvidga nätverken för samverkan.

Åtgärder för att locka nykomlingar och utvidga nätverken för samverkan.

Ändring 450

Ändring 450

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 2 – led db (nytt)

Artikel 171 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, särskilt nivån på åtaganden och faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidrag och naturabidrag avseende såväl driftskostnader som kompletterande verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, särskilt nivån på åtaganden och faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidrag och naturabidrag avseende såväl driftskostnader som kompletterande verksamhet.

Kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, särskilt nivån på åtaganden och faktiskt tillhandahållna ekonomiska bidrag och naturabidrag avseende såväl driftskostnader som kompletterande verksamhet.

Ändring 451

Ändring 451

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 3

Artikel 171 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. | 3.   Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen.
  Sådana utvärderingar ska inte orsaka extra administrativa bördor för de gemensamma företagen eller deras stödmottagare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen.

3.   Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen.
  Sådana utvärderingar ska inte orsaka extra administrativa bördor för de gemensamma företagen eller deras stödmottagare.

Ändring 452

Ändring 452

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 4

Artikel 171 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de initiativ som avses i artikel 174.3–174.9. Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 16.2 y. | 4.   Kommissionen ska göra
  och offentliggöra
  en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs
  sett till unionens övergripande politik och mål och bidraget till samhällsbehov och samhällsvinster,
  och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra
  partnerskap och andra
  delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de initiativ som avses i artikel 174.3–174.9
  och i bilaga V till Horisont Europa-förordningen
  . Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 16.2 y. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de initiativ som avses i artikel 174.3–174.9. Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 16.2 y.

4.   Kommissionen ska göra
  och offentliggöra
  en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs
  sett till unionens övergripande politik och mål och bidraget till samhällsbehov och samhällsvinster,
  och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra
  partnerskap och andra
  delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de initiativ som avses i artikel 174.3–174.9
  och i bilaga V till Horisont Europa-förordningen
  . Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 16.2 y.

Ändring 453

Ändring 453

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 6

Artikel 171 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent
  process
  , för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det berörda gemensamma företaget. | 6.   Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en
  öppen och
  transparent
  inbjudan till intresseanmälan
  , för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det berörda gemensamma företaget
  och göra sitt bästa för att minska deras administrativa börda och säkerställa att utvärderingsprocessen hålls enkel och helt transparent
  .
  Alla utvärderingar på området ska baseras på en sund bedömning av politiska alternativ ur ett samhällsstyrningsperspektiv, särskilt möjligheten att fastställa lämpliga skyddsåtgärder för att se till att allmänintresset vederbörligen respekteras i alla insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent
  process
  , för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det berörda gemensamma företaget.

6.   Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en
  öppen och
  transparent
  inbjudan till intresseanmälan
  , för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det berörda gemensamma företaget
  och göra sitt bästa för att minska deras administrativa börda och säkerställa att utvärderingsprocessen hålls enkel och helt transparent
  .
  Alla utvärderingar på området ska baseras på en sund bedömning av politiska alternativ ur ett samhällsstyrningsperspektiv, särskilt möjligheten att fastställa lämpliga skyddsåtgärder för att se till att allmänintresset vederbörligen respekteras i alla insatser.

Ändring 454

Ändring 454

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 7a (ny)

Artikel 171 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Rapporteringen ska vara i linje med standardrapporteringskraven för Horisont Europa. Utvecklingen av rapporteringssystemen i samband med den strategiska samordningsprocessen ska också involvera medlemsstater och representanter för partnerskapet i syfte att säkerställa synkronisering och samordning av rapporterings- och övervakningsansträngningar, inklusive delningen av datainsamling och rapportering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Rapporteringen ska vara i linje med standardrapporteringskraven för Horisont Europa. Utvecklingen av rapporteringssystemen i samband med den strategiska samordningsprocessen ska också involvera medlemsstater och representanter för partnerskapet i syfte att säkerställa synkronisering och samordning av rapporterings- och övervakningsansträngningar, inklusive delningen av datainsamling och rapportering.

Ändring 455

Ändring 455

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171 – punkt 9

Artikel 171 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om
  resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen, och denna underrättelse ska innefatta slutsatserna av utvärderingen
  och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. | 9.   Kommissionen ska
  offentliggöra resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen och
  underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om
  dessa, inklusive utvärderingsslutsatser
  och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om
  resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen, och denna underrättelse ska innefatta slutsatserna av utvärderingen
  och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen.

9.   Kommissionen ska
  offentliggöra resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen och
  underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om
  dessa, inklusive utvärderingsslutsatser
  och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar som avses i [artikel 47] i Horisont Europa-förordningen.

Ändring 456

Ändring 456

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 171a (ny)

Artikel 171a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 171a




  Ansvarighet inför de europeiska medborgarna




  Utan att det påverkar tillämpningen av de offentlighetskrav som fastställs i denna förordning ska informationen i de gemensamma företagens konsoliderade årliga verksamhetsrapport och i rapporteringen i enlighet med artikel 171 göras offentligt tillgänglig på nätet för allmänheten via användarvänliga verktyg, däribland infografik och system för utgiftsspårning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 171a

Ansvarighet inför de europeiska medborgarna

Utan att det påverkar tillämpningen av de offentlighetskrav som fastställs i denna förordning ska informationen i de gemensamma företagens konsoliderade årliga verksamhetsrapport och i rapporteringen i enlighet med artikel 171 göras offentligt tillgänglig på nätet för allmänheten via användarvänliga verktyg, däribland infografik och system för utgiftsspårning.

---

(10)  EUT [....].

10

(10)  EUT [....].

10

(1a)  

  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

1a

EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

11

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

11

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1b)  
  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

1b

Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=sv.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=sv.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

(1a)  
  Antagna texter, P9_TA(2021)0241.

1a

Antagna texter, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: Mot en övergripande strategi för Afrika, Bryssel, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

Mot en övergripande strategi för Afrika

(23)  Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: Mot en övergripande strategi för Afrika, Bryssel, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

Mot en övergripande strategi för Afrika

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  Interimsutvärderingen av det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (2014–2016) som verkade inom Horisont 2020 (ISBN 978–92–79–69299–4).

14

(14)  Interimsutvärderingen av det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (2014–2016) som verkade inom Horisont 2020 (ISBN 978–92–79–69299–4).

14

(30)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att forma Europas digitala framtid (COM(2020)0067).

30

(30)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att forma Europas digitala framtid (COM(2020)0067).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

31

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

31

(32)  Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar), EUT L 64, 2.3.2007, s. 1.

32

(33)  Rådets beslut 2009/320/EG om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för Sesar-projektet (EUT L 95, 9.4.2009, s. 41).

33

(32)  Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar), EUT L 64, 2.3.2007, s. 1.

32

(33)  Rådets beslut 2009/320/EG om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för Sesar-projektet (EUT L 95, 9.4.2009, s. 41).

33

(47)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, COM(2019)0640.

47

(47)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, COM(2019)0640.

47

(48)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet.

48

(48)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, COM(2019)0640.

52

(51)  COM/2020/0562.

51

(52)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301: En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa.

53

(53)  COM(2020)0301: En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa.

53

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

---