# Uradni list C 184/5. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 184 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 655. maj 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 184

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 655. maj 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 18.–21. oktobra 2021
  Sprejeta besedila z dne 19. in 21. oktobra 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019 so bila objavljena v UL L 47, 25.2.2022 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 18.–21. oktobra 2021
  Sprejeta besedila z dne 19. in 21. oktobra 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019 so bila objavljena v UL L 47, 25.2.2022 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Sprejeta besedila z dne 19. in 21. oktobra 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019 so bila objavljena v UL L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 20. oktobra 2021 |
| 2022/C 184/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o strategiji od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2021 (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o učinkovitosti držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (2020/2261(INI)) | 88 |
| | četrtek 21. oktobra 2021 |
| 2022/C 184/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Pandorinih dokumentih: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o krizi pravne države na Poljskem in primarnosti prava EU (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o razmerah v Tuniziji (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | četrtek 21. oktobra 2021 |
| 2022/C 184/14 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 20. oktobra 2021

2022/C 184/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o strategiji od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2021 (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o učinkovitosti držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (2020/2261(INI))

88

četrtek 21. oktobra 2021

2022/C 184/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Pandorinih dokumentih: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o krizi pravne države na Poljskem in primarnosti prava EU (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o razmerah v Tuniziji (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (2021/2923(RSP))

163

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek 21. oktobra 2021

2022/C 184/14

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 19. oktobra 2021 |
| 2022/C 184/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za leto 2021: Posodobitev prihodkov po začetku veljavnosti Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije 1. junija 2021 na podlagi popravljene napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Serviserji kreditov in kupci kreditov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnikih kreditov, kupcih kreditov in poplačilu iz naslova zavarovanja s premoženjem (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o serviserjih kreditov in kupcih kreditov ter spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU | 178 |
| | četrtek 21. oktobra 2021 |
| 2022/C 184/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Zavarovanje motornih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti | 192 |
| 2022/C 184/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 19. oktobra 2021

2022/C 184/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za leto 2021: Posodobitev prihodkov po začetku veljavnosti Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije 1. junija 2021 na podlagi popravljene napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD))

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Serviserji kreditov in kupci kreditov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnikih kreditov, kupcih kreditov in poplačilu iz naslova zavarovanja s premoženjem (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o serviserjih kreditov in kupcih kreditov ter spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU

178

četrtek 21. oktobra 2021

2022/C 184/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Zavarovanje motornih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti

192

2022/C 184/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 18.–21. oktobra 2021

Sprejeta besedila z dne 19. in 21. oktobra 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019 so bila objavljena v UL L 47, 25.2.2022.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 20. oktobra 2021

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/2

---

P9_TA(2021)0245

Strategija „od vil do vilic“

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 11, 13, 39, 168(1), 169(1), 191, 192(1) ter 349 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 11, 13, 39, 168(1), 169(1), 191, 192(1) ter 349 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe iz leta 2004 o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe iz leta 2004 o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. Oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (3), Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (4) in Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. Oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (3), Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (4) in Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (7); Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (8) ter Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (7); Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (8) ter Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (10); Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (11); Direktiva Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (12); Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (13); Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (14); Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (15); Uredba Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (16); Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (pravila o zdravju živali) (17) in Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (10); Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (11); Direktiva Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (12); Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (13); Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (14); Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (15); Uredba Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (16); Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (pravila o zdravju živali) (17) in Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (18),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav, in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav, in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pobudi EU za opraševalce (20) in resolucije z dne 23. oktobra 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 546/2011 glede ocene učinka fitofarmacevtskih sredstev na medonosne čebele (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pobudi EU za opraševalce (20) in resolucije z dne 23. oktobra 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 546/2011 glede ocene učinka fitofarmacevtskih sredstev na medonosne čebele (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2017 o pobudi za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2017 o pobudi za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (27) ter resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (27) ter resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (29),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2015 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2015 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o označevanju države izvora mesa v predelanih živilih (31) in resolucije z dne 12. maja 2016 o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o označevanju države izvora mesa v predelanih živilih (31) in resolucije z dne 12. maja 2016 o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (32),

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča št. 15/2020 z dne 9. julija 2020 z naslovom Zaščita divjih opraševalcev v EU: pobude Komisije niso bile uspešne, št. 13/2020 z dne 5. junija 2020 z naslovom Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil, št. 05/2020 z dne 5. februarja 2020 z naslovom Trajnostna raba fitofarmacevtskih sredstev: omejen napredek pri merjenju in zmanjševanju tveganj, št. 02/2019 z dne 15. januarja 2019 z naslovom Kemijski dejavniki tveganja v naši hrani: s politiko EU o varnosti hrane smo zaščiteni, vendar obstajajo izzivi, št. 31/2018 z dne 14. novembra 2018 z naslovom Dobrobit živali v EU: zmanjševanje vrzeli med ambicioznimi cilji in izvajanjem v praksi, št. 34/2016 z dne 17. januarja 2017 z naslovom Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano, ter št. 21/2019 z dne 19. novembra 2019 o obravnavanju protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča št. 15/2020 z dne 9. julija 2020 z naslovom Zaščita divjih opraševalcev v EU: pobude Komisije niso bile uspešne, št. 13/2020 z dne 5. junija 2020 z naslovom Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil, št. 05/2020 z dne 5. februarja 2020 z naslovom Trajnostna raba fitofarmacevtskih sredstev: omejen napredek pri merjenju in zmanjševanju tveganj, št. 02/2019 z dne 15. januarja 2019 z naslovom Kemijski dejavniki tveganja v naši hrani: s politiko EU o varnosti hrane smo zaščiteni, vendar obstajajo izzivi, št. 31/2018 z dne 14. novembra 2018 z naslovom Dobrobit živali v EU: zmanjševanje vrzeli med ambicioznimi cilji in izvajanjem v praksi, št. 34/2016 z dne 17. januarja 2017 z naslovom Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano, ter št. 21/2019 z dne 19. novembra 2019 o obravnavanju protimikrobne odpornosti,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 11. maja 2020 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 11. maja 2020 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o strategiji od vil do vilic iz decembra 2020 z naslovom Od vil do vilic – lokalna in regionalna razsežnost (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o strategiji od vil do vilic iz decembra 2020 z naslovom Od vil do vilic – lokalna in regionalna razsežnost (NAT-VII/005),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0271/2021),

| A. | ker je Komisija v sporočilu o strategiji „od vil do vilic“ določila celovit pristop k evropskemu prehranskemu sistemu, pri čemer je kmetijstvo glavni element preskrbe s hrano, ter priznala medsebojno povezanost vseh akterjev v dobavni verigi in njihovo skupno odgovornost pri doseganju ciljev strategije ter ključno vlogo kmetov pri zagotavljanju javnih dobrin, tudi v boju proti podnebnim spremembam; ker pa mora strategija še bolj upoštevati vlogo, pravice in odgovornosti potrošnikov ter dolgoročno ekonomsko vzdržnost kmetov; ker ima strategija velike posledice za neživilsko kmetijsko proizvodnjo, kar je treba v celoti upoštevati; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija v sporočilu o strategiji „od vil do vilic“ določila celovit pristop k evropskemu prehranskemu sistemu, pri čemer je kmetijstvo glavni element preskrbe s hrano, ter priznala medsebojno povezanost vseh akterjev v dobavni verigi in njihovo skupno odgovornost pri doseganju ciljev strategije ter ključno vlogo kmetov pri zagotavljanju javnih dobrin, tudi v boju proti podnebnim spremembam; ker pa mora strategija še bolj upoštevati vlogo, pravice in odgovornosti potrošnikov ter dolgoročno ekonomsko vzdržnost kmetov; ker ima strategija velike posledice za neživilsko kmetijsko proizvodnjo, kar je treba v celoti upoštevati;

| B. | ker Skupno raziskovalno središče v nedavno objavljenem poročilu z naslovom „Modeliranje okoljskih in podnebnih ciljev v kmetijskem sektorju z modelom CAPRI: Raziskovanje morebitnih učinkov izbranih ciljev strategije ‚od vil do vilic‘ in strategije za biotsko raznovrstnost v okviru podnebnih ciljev za leto 2030 in skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2020“, pa tudi v drugih nedavnih študijah, ugotavlja, da bi izvajanje ciljev strategije znatno vplivalo na kmetijsko proizvodnjo v EU; ker te študije poudarjajo potrebo po čvrstih, znanstvenih predhodnih ocenah učinka, ki bodo zajemale vzdržnost z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, ter potrebo po tem, da se pri vseh zakonodajnih predlogih v okviru strategije „od vil do vilic“ upoštevajo kumulativni učinki, možni kompromisi, razpoložljivost sredstev za doseganje ciljev in različni modeli kmetovanja v državah članicah; |
| --- | --- |

B.

ker Skupno raziskovalno središče v nedavno objavljenem poročilu z naslovom „Modeliranje okoljskih in podnebnih ciljev v kmetijskem sektorju z modelom CAPRI: Raziskovanje morebitnih učinkov izbranih ciljev strategije ‚od vil do vilic‘ in strategije za biotsko raznovrstnost v okviru podnebnih ciljev za leto 2030 in skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2020“, pa tudi v drugih nedavnih študijah, ugotavlja, da bi izvajanje ciljev strategije znatno vplivalo na kmetijsko proizvodnjo v EU; ker te študije poudarjajo potrebo po čvrstih, znanstvenih predhodnih ocenah učinka, ki bodo zajemale vzdržnost z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, ter potrebo po tem, da se pri vseh zakonodajnih predlogih v okviru strategije „od vil do vilic“ upoštevajo kumulativni učinki, možni kompromisi, razpoložljivost sredstev za doseganje ciljev in različni modeli kmetovanja v državah članicah;

| C. | ker bi moral evropski prehranski sistem zagotavljati visokokakovostno prehransko in hranilno varnost na način, ki bi prispeval k socialni blaginji in javnemu zdravju ter ohranjal in obnavljal zdravje ekosistemov, upošteval omejitve planeta ter zagotavljal zdravje in dobrobit živali; ker je celoten prehranski sistem trenutno odgovoren za številne učinke na zdravje in dobrobit ljudi in živali ter na okolje, podnebje in biotsko raznovrstnost, vključno z deforestacijo in slabšanjem ekosistemov zunaj EU; ker je treba način proizvodnje in uživanja hrane, pijače in drugih kmetijskih proizvodov prilagoditi, da bi zagotovili skladnost s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom, Konvencijo o biološki raznovrstnosti, Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo ter politikami in zavezami EU ter da bi na splošno dosegli usklajeno ravnovesje med tremi stebri trajnostnosti, vključno z okoljem, podnebjem, biotsko raznovrstnostjo, javnim zdravjem, gospodarstvom in cenovno dostopnostjo hrane, dobrobitjo živali, gospodarsko vzdržnostjo kmetov, ribičev in drugih akterjev v prehranski verigi ter na podeželju in obalnih območjih, pa tudi glede socialnih vidikov, kot so delovni in zaposlitveni pogoji ter zdravstveni in varnostni standardi; ker je treba upoštevati druge pomembne dejavnike, kot so raziskave in inovacije, trgovinska politika in politika ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral evropski prehranski sistem zagotavljati visokokakovostno prehransko in hranilno varnost na način, ki bi prispeval k socialni blaginji in javnemu zdravju ter ohranjal in obnavljal zdravje ekosistemov, upošteval omejitve planeta ter zagotavljal zdravje in dobrobit živali; ker je celoten prehranski sistem trenutno odgovoren za številne učinke na zdravje in dobrobit ljudi in živali ter na okolje, podnebje in biotsko raznovrstnost, vključno z deforestacijo in slabšanjem ekosistemov zunaj EU; ker je treba način proizvodnje in uživanja hrane, pijače in drugih kmetijskih proizvodov prilagoditi, da bi zagotovili skladnost s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom, Konvencijo o biološki raznovrstnosti, Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo ter politikami in zavezami EU ter da bi na splošno dosegli usklajeno ravnovesje med tremi stebri trajnostnosti, vključno z okoljem, podnebjem, biotsko raznovrstnostjo, javnim zdravjem, gospodarstvom in cenovno dostopnostjo hrane, dobrobitjo živali, gospodarsko vzdržnostjo kmetov, ribičev in drugih akterjev v prehranski verigi ter na podeželju in obalnih območjih, pa tudi glede socialnih vidikov, kot so delovni in zaposlitveni pogoji ter zdravstveni in varnostni standardi; ker je treba upoštevati druge pomembne dejavnike, kot so raziskave in inovacije, trgovinska politika in politika ravnanja z odpadki;

| D. | ker je treba zagotoviti doslednost in skladnost med ukrepi, predvidenimi v strategiji „od vil do vilic“, ter ukrepi skupne kmetijske in ribiške politike, trgovinske politike, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, strategije EU za gozdove, akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, akcijskega načrta za biogospodarstvo, podnebne zakonodaje EU, pa tudi drugih sorodnih politik in strategij EU; ker bi bilo treba poudariti, da bi morala vsa uvožena živila spoštovati enake standarde trajnosti in agroživilske varnostne standarde, kot veljajo v EU; |
| --- | --- |

D.

ker je treba zagotoviti doslednost in skladnost med ukrepi, predvidenimi v strategiji „od vil do vilic“, ter ukrepi skupne kmetijske in ribiške politike, trgovinske politike, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, strategije EU za gozdove, akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, akcijskega načrta za biogospodarstvo, podnebne zakonodaje EU, pa tudi drugih sorodnih politik in strategij EU; ker bi bilo treba poudariti, da bi morala vsa uvožena živila spoštovati enake standarde trajnosti in agroživilske varnostne standarde, kot veljajo v EU;

| E. | ker naj bi se po ocenah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) do leta 2050 bistveno spremenilo 90 % zemljišč in ker se jih je 75 % že bistveno spremenilo; ker je 85 % mokrišč že izginilo (33); ker je biotska raznovrstnost ključna za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; ker izguba biotske raznovrstnosti ogroža evropsko in svetovno kmetijsko proizvodnjo, prehranski sistem in prehrano; ker se ocenjuje, da socialni in ekonomski stroški, povezani z degradacijo tal, znašajo 5,5–10,5 bilijona EUR letno (34); |
| --- | --- |

E.

ker naj bi se po ocenah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) do leta 2050 bistveno spremenilo 90 % zemljišč in ker se jih je 75 % že bistveno spremenilo; ker je 85 % mokrišč že izginilo (33); ker je biotska raznovrstnost ključna za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; ker izguba biotske raznovrstnosti ogroža evropsko in svetovno kmetijsko proizvodnjo, prehranski sistem in prehrano; ker se ocenjuje, da socialni in ekonomski stroški, povezani z degradacijo tal, znašajo 5,5–10,5 bilijona EUR letno (34);

| F. | ker je približno 80 % krčenja gozdov po svetu posledica širjenja kmetijskih zemljišč (35); ker povpraševanje Unije po proizvodih, kot so palmovo olje, meso, soja, kakav, koruza, les in kavčuk, tudi v obliki predelanih proizvodov ali storitev, pomembno prispeva h krčenju gozdov, degradaciji gozdov in tal, uničevanju ekosistemov in s tem povezanemu kršenju človekovih pravic v tretjih državah ter obsega približno 10 % svetovnega deleža celotne končne porabe, ki je povezana s krčenjem gozdov (36); ker netrajnostni ribolov močno negativno vpliva na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

F.

ker je približno 80 % krčenja gozdov po svetu posledica širjenja kmetijskih zemljišč (35); ker povpraševanje Unije po proizvodih, kot so palmovo olje, meso, soja, kakav, koruza, les in kavčuk, tudi v obliki predelanih proizvodov ali storitev, pomembno prispeva h krčenju gozdov, degradaciji gozdov in tal, uničevanju ekosistemov in s tem povezanemu kršenju človekovih pravic v tretjih državah ter obsega približno 10 % svetovnega deleža celotne končne porabe, ki je povezana s krčenjem gozdov (36); ker netrajnostni ribolov močno negativno vpliva na biotsko raznovrstnost;

| G. | ker so polnaravni habitati, odvisni od kmetijstva, kot so travišča, še posebej ogroženi, njihovo stanje ohranjenosti pa je bistveno slabše kot pri drugih habitatnih tipih, ki niso odvisni od kmetijstva, saj je 45 % habitatov, odvisnih od kmetijstva, ocenjenih kot slabih, v primerjavi z 31 % drugih habitatov; |
| --- | --- |

G.

ker so polnaravni habitati, odvisni od kmetijstva, kot so travišča, še posebej ogroženi, njihovo stanje ohranjenosti pa je bistveno slabše kot pri drugih habitatnih tipih, ki niso odvisni od kmetijstva, saj je 45 % habitatov, odvisnih od kmetijstva, ocenjenih kot slabih, v primerjavi z 31 % drugih habitatov;

| H. | ker je nepremišljena uporaba pesticidov velik vir onesnaževanja tal, vode in zraka ter negativno vpliva na zdravje ljudi, živali in rastlin; ker si je zato treba bolj prizadevati za zmanjšanje uporabe škodljivih pesticidov, odvisnosti od njih in tveganja, ki ga povzročajo, ter zmanjšanje uporabe gnojil in antibiotikov; ker lahko trajnostne kmetijske prakse, kot so ustrezno izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kmetijsko gozdarstvo, agroekologija in ekološko kmetovanje ter tehnike preciznega kmetovanja, pomagajo zagotoviti rešitve za zmanjšanje uporabe pesticidov na ravni EU in na svetovni ravni, zato bi jih bilo treba spodbujati; ker raziskave (37) kažejo, da je mogoče uporabo pesticidov znatno zmanjšati, ne da bi to negativno vplivalo na donosnost in produktivnost, predvsem če se hkrati poveča ponudba trajnostnih alternativ; |
| --- | --- |

H.

ker je nepremišljena uporaba pesticidov velik vir onesnaževanja tal, vode in zraka ter negativno vpliva na zdravje ljudi, živali in rastlin; ker si je zato treba bolj prizadevati za zmanjšanje uporabe škodljivih pesticidov, odvisnosti od njih in tveganja, ki ga povzročajo, ter zmanjšanje uporabe gnojil in antibiotikov; ker lahko trajnostne kmetijske prakse, kot so ustrezno izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kmetijsko gozdarstvo, agroekologija in ekološko kmetovanje ter tehnike preciznega kmetovanja, pomagajo zagotoviti rešitve za zmanjšanje uporabe pesticidov na ravni EU in na svetovni ravni, zato bi jih bilo treba spodbujati; ker raziskave (37) kažejo, da je mogoče uporabo pesticidov znatno zmanjšati, ne da bi to negativno vplivalo na donosnost in produktivnost, predvsem če se hkrati poveča ponudba trajnostnih alternativ;

| I. | ker so države članice EU leta 2018 odobrile izvoz več kot 81 000 ton pesticidov, v katerih so snovi, ki so v Evropi prepovedane (38); ker nevarni pesticidi v namembnih državah predstavljajo še toliko večje tveganje, saj pogoji uporabe niso vedno tako strogi kot v EU (na primer glede zaščitne opreme ali škropljenja z letali); ker se lahko ti prepovedani pesticidi vrnejo na trg EU kot ostanki v uvoženih živilih; ker so programi spremljanja pokazali, da so bili ostanki več pesticidov, ki so v EU prepovedani, odkriti v živilih, ki se prodajajo na trgu EU, v 4,5 % primerov celo v vrednostih nad mejno vrednostjo ostankov, ki je določena za te snovi, da se zagotovi varnost potrošnikov (39); |
| --- | --- |

I.

ker so države članice EU leta 2018 odobrile izvoz več kot 81 000 ton pesticidov, v katerih so snovi, ki so v Evropi prepovedane (38); ker nevarni pesticidi v namembnih državah predstavljajo še toliko večje tveganje, saj pogoji uporabe niso vedno tako strogi kot v EU (na primer glede zaščitne opreme ali škropljenja z letali); ker se lahko ti prepovedani pesticidi vrnejo na trg EU kot ostanki v uvoženih živilih; ker so programi spremljanja pokazali, da so bili ostanki več pesticidov, ki so v EU prepovedani, odkriti v živilih, ki se prodajajo na trgu EU, v 4,5 % primerov celo v vrednostih nad mejno vrednostjo ostankov, ki je določena za te snovi, da se zagotovi varnost potrošnikov (39);

| J. | ker se v EU hitro povečujeta prekomerna telesna teža in debelost (40), saj ima vsaka druga odrasla oseba prekomerno telesno težo ali je predebela (41); ker so vzroki za prekomerno telesno težo in debelost večplastni, vendar sta med poglavitnimi dejavniki tudi slaba prehrana in neustrezna prehranjenost, zaradi česar sta zelo razširjeni; |
| --- | --- |

J.

ker se v EU hitro povečujeta prekomerna telesna teža in debelost (40), saj ima vsaka druga odrasla oseba prekomerno telesno težo ali je predebela (41); ker so vzroki za prekomerno telesno težo in debelost večplastni, vendar sta med poglavitnimi dejavniki tudi slaba prehrana in neustrezna prehranjenost, zaradi česar sta zelo razširjeni;

| K. | ker se ocenjuje, da je bilo z nezdravim načinom prehranjevanja v EU v letu 2017 povezanih več kot 950 000 smrti (vsaka peta) in več kot 16 milijonov izgubljenih let zdravega življenja, od česar je bilo največ bolezni srca in ožilja ter rakavih obolenj (42); ker izpostavljenost povzročiteljem endokrinih motenj prek živil in njihove embalaže povečuje tudi tveganje za javno zdravje (43); |
| --- | --- |

K.

ker se ocenjuje, da je bilo z nezdravim načinom prehranjevanja v EU v letu 2017 povezanih več kot 950 000 smrti (vsaka peta) in več kot 16 milijonov izgubljenih let zdravega življenja, od česar je bilo največ bolezni srca in ožilja ter rakavih obolenj (42); ker izpostavljenost povzročiteljem endokrinih motenj prek živil in njihove embalaže povečuje tudi tveganje za javno zdravje (43);

| L. | ker je bila približno polovica zoonotskih bolezni, ki so se pojavljale pri ljudeh od leta 1940, posledica sprememb v rabi zemljišč (44); ker je zdravje živali bistveni element vsakega trajnostnega prehranskega sistema in ker vplivi na zdravje živali neposredno vplivajo na trajnost prehranskega sistema; |
| --- | --- |

L.

ker je bila približno polovica zoonotskih bolezni, ki so se pojavljale pri ljudeh od leta 1940, posledica sprememb v rabi zemljišč (44); ker je zdravje živali bistveni element vsakega trajnostnega prehranskega sistema in ker vplivi na zdravje živali neposredno vplivajo na trajnost prehranskega sistema;

| M. | ker se ocenjuje, da se v EU vsako leto zavrže 88 milijonov ton hrane, s tem povezani stroški pa so ocenjeni na 143 milijard EUR (45); ker imajo živilski odpadki zelo velik vpliv na okolje, saj predstavljajo približno 6 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU (46); ker k živilskim odpadkom v EU največ prispevajo gospodinjstva (53 %) in predelava (19 %) (47); ker je 10 % živilskih odpadkov v EU povezanih z označevanjem datuma in nerazumevanjem potrošnikov o tem, kako brati in uporabljati sistem označevanja datuma (48); |
| --- | --- |

M.

ker se ocenjuje, da se v EU vsako leto zavrže 88 milijonov ton hrane, s tem povezani stroški pa so ocenjeni na 143 milijard EUR (45); ker imajo živilski odpadki zelo velik vpliv na okolje, saj predstavljajo približno 6 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU (46); ker k živilskim odpadkom v EU največ prispevajo gospodinjstva (53 %) in predelava (19 %) (47); ker je 10 % živilskih odpadkov v EU povezanih z označevanjem datuma in nerazumevanjem potrošnikov o tem, kako brati in uporabljati sistem označevanja datuma (48);

| N. | ker se je obseg prodaje antibiotikov evropskim živinorejskim kmetijam med letoma 2011 in 2016 zmanjšal za 18,5 % (49), zaradi česar se je breme antibiotikov v kmetijstvu v obdobju 2011–2018 zmanjšalo za 35 %, medtem ko je v večini držav članic poraba antimikrobikov pri živalih za proizvodnjo živil manjša ali precej manjša kot pri ljudeh (50); ker pa med državami članicami obstajajo velike razlike in je poraba nekaterih antimikrobikov še vedno previsoka (51); ker lahko odpornost proti antimikrobikom močno vpliva na zdravje ljudi; ker bosta omejitev in zmanjšanje uporabe antibiotikov v živinoreji na čim manjšo raven pripomogla k upočasnitvi njenega pojavljanja in širjenja; |
| --- | --- |

N.

ker se je obseg prodaje antibiotikov evropskim živinorejskim kmetijam med letoma 2011 in 2016 zmanjšal za 18,5 % (49), zaradi česar se je breme antibiotikov v kmetijstvu v obdobju 2011–2018 zmanjšalo za 35 %, medtem ko je v večini držav članic poraba antimikrobikov pri živalih za proizvodnjo živil manjša ali precej manjša kot pri ljudeh (50); ker pa med državami članicami obstajajo velike razlike in je poraba nekaterih antimikrobikov še vedno previsoka (51); ker lahko odpornost proti antimikrobikom močno vpliva na zdravje ljudi; ker bosta omejitev in zmanjšanje uporabe antibiotikov v živinoreji na čim manjšo raven pripomogla k upočasnitvi njenega pojavljanja in širjenja;

| O. | ker je Medvladni panel za podnebne spremembe že leta 2018 objavil posebno poročilo o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC, v katerem je navedeno, da so za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC potrebne hitre, daljnosežne in izjemne spremembe v vseh vidikih družbe, kakršnih še ni bilo; ker podnebne spremembe in izgubljanje biotske raznovrstnosti vse bolj ogrožajo prehransko varnost in preživetje, saj se vse pogosteje pojavljajo suše, poplave, gozdni požari in novi škodljivci; ker so prehranski sistemi odgovorni za 29 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in torej občutno vplivajo na podnebje, biotsko raznovrstnost, vodo, zrak, tla in ponore ogljika; ker kmetijski sektor EU proizvede približno 10 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU, pri čemer so med državami članicami velike razlike in kmetijstvo predstavlja med 3 % in 33 % nacionalnih emisij toplogrednih plinov (52); |
| --- | --- |

O.

ker je Medvladni panel za podnebne spremembe že leta 2018 objavil posebno poročilo o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC, v katerem je navedeno, da so za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC potrebne hitre, daljnosežne in izjemne spremembe v vseh vidikih družbe, kakršnih še ni bilo; ker podnebne spremembe in izgubljanje biotske raznovrstnosti vse bolj ogrožajo prehransko varnost in preživetje, saj se vse pogosteje pojavljajo suše, poplave, gozdni požari in novi škodljivci; ker so prehranski sistemi odgovorni za 29 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in torej občutno vplivajo na podnebje, biotsko raznovrstnost, vodo, zrak, tla in ponore ogljika; ker kmetijski sektor EU proizvede približno 10 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU, pri čemer so med državami članicami velike razlike in kmetijstvo predstavlja med 3 % in 33 % nacionalnih emisij toplogrednih plinov (52);

| P. | ker so se emisije toplogrednih plinov iz evropskega kmetijstva od leta 1990 zmanjšale za približno 20 %; ker pa se je zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v kmetijstvu od leta 2012 bistveno upočasnilo in so se emisije v nekaterih letih celo povečale (53); ker lahko kmetijstvo dejavno prispeva k sekvestraciji ogljika s povečanjem naravnih ponorov ogljika z uporabo naravnih in ekosistemskih rešitev, kot so široko kolobarjenje, interkultura, permakultura, kmetijsko gozdarstvo, silvikultura, agroekologija in obnova ekosistemov, ter zlasti k obnovi in ohranjanju šotišč kot načina za povečanje naravnega ponora ogljika in sekvestracije; |
| --- | --- |

P.

ker so se emisije toplogrednih plinov iz evropskega kmetijstva od leta 1990 zmanjšale za približno 20 %; ker pa se je zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v kmetijstvu od leta 2012 bistveno upočasnilo in so se emisije v nekaterih letih celo povečale (53); ker lahko kmetijstvo dejavno prispeva k sekvestraciji ogljika s povečanjem naravnih ponorov ogljika z uporabo naravnih in ekosistemskih rešitev, kot so široko kolobarjenje, interkultura, permakultura, kmetijsko gozdarstvo, silvikultura, agroekologija in obnova ekosistemov, ter zlasti k obnovi in ohranjanju šotišč kot načina za povečanje naravnega ponora ogljika in sekvestracije;

| Q. | poudarja, da je kmetijstvo največji vir primarnih emisij drobnih delcev (PM10) v EU, kot je poudarila Evropska agencija za okolje; ker emisije amoniaka (NH3) iz kmetijstva vsako pomlad prispevajo k obdobjem visoke koncentracije delcev v Evropi, pa tudi h kratkoročnim in dolgoročnim negativnim učinkom na zdravje; |
| --- | --- |

Q.

poudarja, da je kmetijstvo največji vir primarnih emisij drobnih delcev (PM10) v EU, kot je poudarila Evropska agencija za okolje; ker emisije amoniaka (NH3) iz kmetijstva vsako pomlad prispevajo k obdobjem visoke koncentracije delcev v Evropi, pa tudi h kratkoročnim in dolgoročnim negativnim učinkom na zdravje;

| R. | ker EU porabi sedemkrat več dušika in trikrat več fosforja, kot bi bilo trajnostno in pravično glede na zmogljivosti našega planeta (54); |
| --- | --- |

R.

ker EU porabi sedemkrat več dušika in trikrat več fosforja, kot bi bilo trajnostno in pravično glede na zmogljivosti našega planeta (54);

| S. | ker je za količinsko opredelitev napredka pri zmanjševanju vpliva evropskega prehranskega sistema na okolje potrebnih več informacij o življenjskem ciklu, skupaj z boljšim sledenjem in spremljanjem informacij o dobavni verigi; |
| --- | --- |

S.

ker je za količinsko opredelitev napredka pri zmanjševanju vpliva evropskega prehranskega sistema na okolje potrebnih več informacij o življenjskem ciklu, skupaj z boljšim sledenjem in spremljanjem informacij o dobavni verigi;

| T. | ker je evropski model večnamenskega agroživilskega sektorja, ki ga tvorijo različni kmetovalni modeli in je sestavljen predvsem iz družinskih kmetij, bistvena sestavina gospodarstva in družbe EU ter mora zagotavljati konkurenčno, visokokakovostno proizvodnjo raznovrstne hrane, prehransko varnost, lokalne dobavne verige, dobre kmetijske prakse, varstvo zemljišč in vodnih virov, visoke okoljske standarde in standarde glede dobrobiti živali ter živahna podeželska območja po vsej EU; ker bo ustrezno podprta kmetijska politika spodbujala prehod na bolj lokalizirane dobavne verige in bolj trajnostne kmetijske prakse, s čimer bodo doseženi višji okoljski standardi in standardi dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

T.

ker je evropski model večnamenskega agroživilskega sektorja, ki ga tvorijo različni kmetovalni modeli in je sestavljen predvsem iz družinskih kmetij, bistvena sestavina gospodarstva in družbe EU ter mora zagotavljati konkurenčno, visokokakovostno proizvodnjo raznovrstne hrane, prehransko varnost, lokalne dobavne verige, dobre kmetijske prakse, varstvo zemljišč in vodnih virov, visoke okoljske standarde in standarde glede dobrobiti živali ter živahna podeželska območja po vsej EU; ker bo ustrezno podprta kmetijska politika spodbujala prehod na bolj lokalizirane dobavne verige in bolj trajnostne kmetijske prakse, s čimer bodo doseženi višji okoljski standardi in standardi dobrega počutja živali;

| U. | ker je pomembno poudariti ključno vlogo mikro, malih in srednjih podjetij v agroživilskem sektorju EU v vseh fazah dobavne verige, od predelave do prodaje na drobno, pri doseganju ciljev strategije; |
| --- | --- |

U.

ker je pomembno poudariti ključno vlogo mikro, malih in srednjih podjetij v agroživilskem sektorju EU v vseh fazah dobavne verige, od predelave do prodaje na drobno, pri doseganju ciljev strategije;

| V. | ker mora kmetijski sektor še naprej proizvajati varna in hranljiva živila, hkrati pa ohranjati in upravljati zemljišča bolj trajnostno, saj vse to preprečuje odseljevanje s podeželja; ker evropski kmeti izpolnjujejo najvišje svetovne standarde in zagotavljajo visokokakovostno hrano, in sicer evropskim državljanom in na svetovni ravni; ker ima kmetijski sektor ogromno strateško vrednost, vendar je v dobrem desetletju prenehalo delovati več milijonov kmetij, kar je več kot tretjina vseh kmetij v Evropi, velika večina izgubljenih kmetij so bila mala družinska gospodarstva; |
| --- | --- |

V.

ker mora kmetijski sektor še naprej proizvajati varna in hranljiva živila, hkrati pa ohranjati in upravljati zemljišča bolj trajnostno, saj vse to preprečuje odseljevanje s podeželja; ker evropski kmeti izpolnjujejo najvišje svetovne standarde in zagotavljajo visokokakovostno hrano, in sicer evropskim državljanom in na svetovni ravni; ker ima kmetijski sektor ogromno strateško vrednost, vendar je v dobrem desetletju prenehalo delovati več milijonov kmetij, kar je več kot tretjina vseh kmetij v Evropi, velika večina izgubljenih kmetij so bila mala družinska gospodarstva;

| W. | ker bodo za prehod evropskega kmetijstva na bolj trajnostne prakse in krožnost potrebne znatne naložbe, pogoj za to pa je ustrezen dostop do financiranja; ker se je EIB zavezala, da bo povečala delež financiranja naložb v podnebne ukrepe in okoljsko trajnostnost, tako da bo leta 2025 in naprej zajetih 50 % njenih operacij; ker bi to lahko izkoristili za uvedbo tehnologij, ki prispevajo k trajnostnim praksam, in za krepitev vezi med kmetijstvom in krožnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

W.

ker bodo za prehod evropskega kmetijstva na bolj trajnostne prakse in krožnost potrebne znatne naložbe, pogoj za to pa je ustrezen dostop do financiranja; ker se je EIB zavezala, da bo povečala delež financiranja naložb v podnebne ukrepe in okoljsko trajnostnost, tako da bo leta 2025 in naprej zajetih 50 % njenih operacij; ker bi to lahko izkoristili za uvedbo tehnologij, ki prispevajo k trajnostnim praksam, in za krepitev vezi med kmetijstvom in krožnim gospodarstvom;

| X. | ker zdravje tal povečuje zmogljivost Zemlje za proizvodnjo hrane, filtriranje vode in absorpcijo ogljika ter tako ne prispeva le k stabilizaciji podnebja, temveč tudi k zagotavljanju prehranske varnosti, obnavljanju biotske raznovrstnosti, varstvu naših kmetijskih zemljišč in vzpostavljanju bolj zdravega prehranskega sistema; ker bi lahko regenerativno kmetijstvo kot pristop k proizvodnji hrane in gospodarjenju z zemljišči ublažilo te izzive in pomagalo pri prehodu na zelo odporne kmetijstve sisteme, ki bodo temeljili na ustreznem gospodarjenju z zemljišči in tlemi; |
| --- | --- |

X.

ker zdravje tal povečuje zmogljivost Zemlje za proizvodnjo hrane, filtriranje vode in absorpcijo ogljika ter tako ne prispeva le k stabilizaciji podnebja, temveč tudi k zagotavljanju prehranske varnosti, obnavljanju biotske raznovrstnosti, varstvu naših kmetijskih zemljišč in vzpostavljanju bolj zdravega prehranskega sistema; ker bi lahko regenerativno kmetijstvo kot pristop k proizvodnji hrane in gospodarjenju z zemljišči ublažilo te izzive in pomagalo pri prehodu na zelo odporne kmetijstve sisteme, ki bodo temeljili na ustreznem gospodarjenju z zemljišči in tlemi;

| Y. | ker je pomembno, da so potrošniki v celoti obveščeni ter da so sposobni sprejemati ozaveščene odločitve o živilih; ker je za to potrebno zdravo in ustrezno prehransko okolje, ki zagotavlja preglednost ter poskrbi, da je zdrava in trajnostna izbira hkrati tudi enostavna in cenovno dostopna za vse, prav tako pa spodbuja in podpira vzorce potrošnje, ki krepijo zdravje ljudi, hkrati pa zagotavljajo trajnostno rabo naravnih in človeških virov ter visoko raven dobrobiti živali; ker zgolj zagotavljanje informacij, izobraževanje in kampanje ozaveščanja ne zadostujejo za dosego potrebnih sprememb v smeri bolj trajnostnih in zdravih potrošniških odločitev, saj lahko nanje vplivajo vidiki, kot so standardi in konvencije, cena, priročnost, navada in načini izbire hrane; ker pa imajo lahko ozaveščeni državljani in izobraževanje pomembno vlogo pri zahtevanju doseganja ciljev Evrope na področju podnebja, gospodarne rabe virov in biotske raznovrstnosti; ker lahko obvezno označevanje vsebnosti hranil in izvora ter razumljive informacije o dobrobiti živali in trajnostnosti načeloma na vseh živilskih proizvodih ter javno obveščanje o dejanskih stroških proizvodnje pripomorejo k usmerjanju potrošnika k zdravi, trajnostni in varni prehrani; ker bi bilo treba informacije za potrošnike prilagoditi digitalni dobi, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen; |
| --- | --- |

Y.

ker je pomembno, da so potrošniki v celoti obveščeni ter da so sposobni sprejemati ozaveščene odločitve o živilih; ker je za to potrebno zdravo in ustrezno prehransko okolje, ki zagotavlja preglednost ter poskrbi, da je zdrava in trajnostna izbira hkrati tudi enostavna in cenovno dostopna za vse, prav tako pa spodbuja in podpira vzorce potrošnje, ki krepijo zdravje ljudi, hkrati pa zagotavljajo trajnostno rabo naravnih in človeških virov ter visoko raven dobrobiti živali; ker zgolj zagotavljanje informacij, izobraževanje in kampanje ozaveščanja ne zadostujejo za dosego potrebnih sprememb v smeri bolj trajnostnih in zdravih potrošniških odločitev, saj lahko nanje vplivajo vidiki, kot so standardi in konvencije, cena, priročnost, navada in načini izbire hrane; ker pa imajo lahko ozaveščeni državljani in izobraževanje pomembno vlogo pri zahtevanju doseganja ciljev Evrope na področju podnebja, gospodarne rabe virov in biotske raznovrstnosti; ker lahko obvezno označevanje vsebnosti hranil in izvora ter razumljive informacije o dobrobiti živali in trajnostnosti načeloma na vseh živilskih proizvodih ter javno obveščanje o dejanskih stroških proizvodnje pripomorejo k usmerjanju potrošnika k zdravi, trajnostni in varni prehrani; ker bi bilo treba informacije za potrošnike prilagoditi digitalni dobi, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen;

| Z. | ker je sredozemska prehrana, ki jo je UNESCO leta 2010 priznal kot nesnovno kulturno dediščino človeštva, znana kot zdrava, uravnotežena prehrana z visoko hranilno, družbeno in kulturno vrednostjo, ki temelji na spoštovanju krajine in biotske raznovrstnosti, zagotavlja ohranjanje in razvoj tradicionalnih dejavnosti in obrti, povezanih z ribištvom, trajnostnim lovom in kmetijstvom ter ima zaščitno vlogo pri primarnem in sekundarnem preprečevanju glavnih kroničnih degenerativnih bolezni; |
| --- | --- |

Z.

ker je sredozemska prehrana, ki jo je UNESCO leta 2010 priznal kot nesnovno kulturno dediščino človeštva, znana kot zdrava, uravnotežena prehrana z visoko hranilno, družbeno in kulturno vrednostjo, ki temelji na spoštovanju krajine in biotske raznovrstnosti, zagotavlja ohranjanje in razvoj tradicionalnih dejavnosti in obrti, povezanih z ribištvom, trajnostnim lovom in kmetijstvom ter ima zaščitno vlogo pri primarnem in sekundarnem preprečevanju glavnih kroničnih degenerativnih bolezni;

| AA. | ker sta voda in kmetijstvo neločljivo povezana, trajnostno upravljanje voda v kmetijskem sektorju pa je bistveno za proizvodnjo visokokakovostne in ustrezne hrane ter za ohranjanje vodnih virov; |
| --- | --- |

AA.

ker sta voda in kmetijstvo neločljivo povezana, trajnostno upravljanje voda v kmetijskem sektorju pa je bistveno za proizvodnjo visokokakovostne in ustrezne hrane ter za ohranjanje vodnih virov;

| AB. | ker je trg vedno bolj globaliziran in zato postajajo vse pomembnejši prostotrgovinski sporazumi med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

AB.

ker je trg vedno bolj globaliziran in zato postajajo vse pomembnejši prostotrgovinski sporazumi med EU in tretjimi državami;

| AC. | ker je treba upoštevati rezultate, pridobljene z izvajanjem veljavnih okoljskih predpisov; |
| --- | --- |

AC.

ker je treba upoštevati rezultate, pridobljene z izvajanjem veljavnih okoljskih predpisov;

| AD. | ker so resne razmere, ki jih je povzročila pandemija covida-19, vplivale na vse akterje v evropski agroživilski verigi, od primarne proizvodnje do sektorja gostinstva in hotelirstva; |
| --- | --- |

AD.

ker so resne razmere, ki jih je povzročila pandemija covida-19, vplivale na vse akterje v evropski agroživilski verigi, od primarne proizvodnje do sektorja gostinstva in hotelirstva;

| AE. | ker je imel evropski prehranski sistem med pandemijo covida-19 ključno vlogo, saj je dokazal svojo odpornost s kmeti in njihovimi zadrugami ali združenji proizvajalcev, delavci v vsej prehranski vrednostni verigi, predelovalci, distributerji in trgovci na drobno, ki delajo skupaj v težkih pogojih, tudi med zaporami, in ob higienskih tveganjih, da bi evropskim potrošnikom ob spoštovanju celovitosti notranjega trga zagotovili neoviran in neprekinjen dostop do varnih, cenovno dostopnih in visokokakovostnih proizvodov; ker sta notranji trg in kmetijski sistem EU v veliki meri in hitro presegla prekinitve oskrbe med krizo zaradi covida-19, ki pa so kljub temu razkrile nekatere ranljivosti v povezanih verigah preskrbe s hrano, kar kaže na potrebo po zagotavljanju dolgoročne prehranske varnosti, odpornosti in kratkih dobavnih verig; ker je v zvezi s tem treba poudariti, da sta prehranska varnost in zanesljivost dobavnih verig pomembni za vse državljane EU ter da morajo kmetje imeti na voljo vsa potrebna orodja, da lahko trajnostno proizvajajo raznoliko hrano; |
| --- | --- |

AE.

ker je imel evropski prehranski sistem med pandemijo covida-19 ključno vlogo, saj je dokazal svojo odpornost s kmeti in njihovimi zadrugami ali združenji proizvajalcev, delavci v vsej prehranski vrednostni verigi, predelovalci, distributerji in trgovci na drobno, ki delajo skupaj v težkih pogojih, tudi med zaporami, in ob higienskih tveganjih, da bi evropskim potrošnikom ob spoštovanju celovitosti notranjega trga zagotovili neoviran in neprekinjen dostop do varnih, cenovno dostopnih in visokokakovostnih proizvodov; ker sta notranji trg in kmetijski sistem EU v veliki meri in hitro presegla prekinitve oskrbe med krizo zaradi covida-19, ki pa so kljub temu razkrile nekatere ranljivosti v povezanih verigah preskrbe s hrano, kar kaže na potrebo po zagotavljanju dolgoročne prehranske varnosti, odpornosti in kratkih dobavnih verig; ker je v zvezi s tem treba poudariti, da sta prehranska varnost in zanesljivost dobavnih verig pomembni za vse državljane EU ter da morajo kmetje imeti na voljo vsa potrebna orodja, da lahko trajnostno proizvajajo raznoliko hrano;

| AF. | ker so bile pravice kmetov, čeprav so bile leta 2004 zapisane v Mednarodni pogodbi Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, pogosto v nasprotju s pravili o intelektualni lastnini, kar ogroža lokalne, tradicionalne in avtohtone semenske sisteme; |
| --- | --- |

AF.

ker so bile pravice kmetov, čeprav so bile leta 2004 zapisane v Mednarodni pogodbi Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, pogosto v nasprotju s pravili o intelektualni lastnini, kar ogroža lokalne, tradicionalne in avtohtone semenske sisteme;

| AG. | ker so potrošniki vse bolj zaskrbljeni zaradi dobrobiti in zdravja živali; ker je visoka raven dobrobiti živali pomembna za trajnostni razvoj in lahko okrepi gospodarsko in okoljsko vzdržnost evropskih kmetov ter ustvari nov trg, na katerem bodo kmetje lahko prodajali proizvode, ki bodo temeljili na višjih standardih dobrobiti živali; ker je Komisija napovedala oceno in revizijo obstoječe zakonodaje o dobrobiti živali, vključno s prevozom in zakolom živali; ker bi horizontalna pravila za zaščito rejnih živali v kombinaciji z zahtevami za dobrobit vseh gojenih vrst, ki bi temeljile na znanosti in bi bile specifične za posamezne vrste živali, znatno izboljšala dobrobit živali; ker so prehodna obdobja in podpora kmetom bistvenega pomena za zakonodajne spremembe, da se omogoči bolj trajnostno kmetovanje in doseže izboljšanje dobrobiti živali; |
| --- | --- |

AG.

ker so potrošniki vse bolj zaskrbljeni zaradi dobrobiti in zdravja živali; ker je visoka raven dobrobiti živali pomembna za trajnostni razvoj in lahko okrepi gospodarsko in okoljsko vzdržnost evropskih kmetov ter ustvari nov trg, na katerem bodo kmetje lahko prodajali proizvode, ki bodo temeljili na višjih standardih dobrobiti živali; ker je Komisija napovedala oceno in revizijo obstoječe zakonodaje o dobrobiti živali, vključno s prevozom in zakolom živali; ker bi horizontalna pravila za zaščito rejnih živali v kombinaciji z zahtevami za dobrobit vseh gojenih vrst, ki bi temeljile na znanosti in bi bile specifične za posamezne vrste živali, znatno izboljšala dobrobit živali; ker so prehodna obdobja in podpora kmetom bistvenega pomena za zakonodajne spremembe, da se omogoči bolj trajnostno kmetovanje in doseže izboljšanje dobrobiti živali;

| AH. | ker geografske označbe izhajajo iz starodavne dediščine EU in so plod prilagajanja človeka svojemu okolju ter izraz identitete EU; |
| --- | --- |

AH.

ker geografske označbe izhajajo iz starodavne dediščine EU in so plod prilagajanja človeka svojemu okolju ter izraz identitete EU;

| AI. | ker se je zelo pomembno boriti proti goljufijam s hrano in nepoštenim praksam, na primer s prepoznavanjem in preiskovanjem goljufivih dejavnosti; |
| --- | --- |

AI.

ker se je zelo pomembno boriti proti goljufijam s hrano in nepoštenim praksam, na primer s prepoznavanjem in preiskovanjem goljufivih dejavnosti;

1.

pozdravlja ambicije in cilje strategije „od vil do vilic“ kot pomemben korak pri zagotavljanju trajnostnega, pravičnega, zdravega, živalim prijaznega, bolj regionalno diverzificiranega in odpornega prehranskega sistema, ki je osrednjega pomena za doseganje ciljev iz evropskega zelenega dogovora in ciljev trajnostnega razvoja; poudarja neločljivo povezanost med zdravimi ljudmi, zdravimi družbami, zdravimi živalmi in zdravim planetom; poudarja, da je ta strategija bistvena, da bi prehranski sistem, tudi živinoreja in pridelava rastlin, upošteval meje planeta, hkrati pa poudarja pomen zagotavljanja dostojnih delovnih pogojev, pogojev zaposlovanja in poštenih priložnosti v celotni prehranski vrednostni verigi ter potrebo po doseganju primernega in uravnoteženega pristopa politike; spodbuja Komisijo, naj na podlagi strategije čim prej oblikuje konkretne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki naj jih podpre z ustreznimi mehanizmi finančne podpore za prehod;

Nujnost ukrepanja

Nujnost ukrepanja

| 2. | opozarja, da so ocene učinka sestavni del procesa oblikovanja pravil EU; pozdravlja napoved Komisije, da namerava izvesti podrobne ocene učinka, vključno z javnimi posvetovanji, v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje za vse zakonodajne pobude v okviru strategije „od vil do vilic“, vključno s tistimi v zvezi z učinkovitimi kvantitativnimi cilji (55); poudarja, da bi morale te predhodne znanstvene ocene učinka vključevati zanesljive okoljske presoje, zajemati tri razsežnosti trajnostnosti (okoljske, gospodarske in socialne, vključno z zdravjem) s celostnim in sistemskim pristopom ter upoštevati kumulativne učinke, vključevati pa bi morale tudi stroške neukrepanja v smislu takojšnjega in dolgoročnega učinka na zdravje ljudi, okolje, biotsko raznovrstnost in splošno trajnost, pa tudi upoštevati generacijsko prenovo, morebitne kompromise med cilji politike, razpoložljivost sredstev za doseganje ciljev in različnih modelov kmetovanja v državah članicah EU; ugotavlja, da je pomembno opisati metode izračuna, izhodišča in referenčna obdobja za vsak posamezni cilj, ter poudarja potrebo po sodelovanju, posvetovanju in sodelovanju z državami članicami; potrjuje, da je prvi vmesni pregled strategije „od vil do vilic“ načrtovan sredi leta 2023; poudarja, da mora ta vmesna ocena temeljito preučiti kumulativni učinek vseh ukrepov na celosten in sistematičen način, ki bo zajemal vse razsežnosti trajnostnosti, tako okoljske, gospodarske ali socialne, vključno z zdravjem; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so ocene učinka sestavni del procesa oblikovanja pravil EU; pozdravlja napoved Komisije, da namerava izvesti podrobne ocene učinka, vključno z javnimi posvetovanji, v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje za vse zakonodajne pobude v okviru strategije „od vil do vilic“, vključno s tistimi v zvezi z učinkovitimi kvantitativnimi cilji (55

| 3. | pozdravlja napoved predloga zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme, ki bo temeljil na dokazih in na preglednih podatkih in bo upošteval najnovejša znanstvena spoznanja; poziva Komisijo, naj ta predlog uporabi za oblikovanje v prihodnost usmerjene celostne, uravnotežene, integrirane ter okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostne skupne prehranske politike, v kateri bodo prispevali vsi akterji, da bi se najpozneje do leta 2050 zmanjšal okoljski in podnebni odtis prehranskega sistema EU ter zmanjšali njegovi negativni vplivi na biotsko raznovrstnost, zdravje in dobrobit ljudi in živali, da bi Evropa postala prva podnebno nevtralna celina, ki bo blizu ničelni ravni onesnaževanja, ter bi okrepila svojo odpornost pri zagotavljanju srednje- in dolgoročne prehranske varnosti glede na podnebne spremembe, degradacijo okolja in izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba zagotoviti gospodarsko in socialno trajnostnost v celotni prehranski verigi, saj bodo dobri socialno-ekonomski obeti in konkurenčnost različnih zadevnih sektorjev pripomogli k doseganju ciljev strategije; spodbuja EU, naj vodi svetovni prehod k trajnosti od vil do vilic na podlagi načela večfunkcionalnega kmetijskega sektorja, ki bo trajnosten z okoljskega, socialnega (tudi zdravstvenega) in gospodarskega vidika, temeljil na načelih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o agroeklogiji in pravici OZN do hrane, hkrati pa bo zagotavljal večjo doslednost in skladnost politik, da bi vsem akterjem v evropskem prehranskem sistemu omogočili dolgoročno načrtovanje na podlagi realističnih in preglednih ciljev SMART; poudarja, da je glede na številne znanstvene dokaze, da je treba izboljšati trajnostnost sedanjega prehranskega sistema, in zaradi višjih stroškov, ki so posledica neukrepanja, nujno potrebna drzna politika in zakonodajna sprememba; predlaga, naj se upoštevajo ustrezna izhodišča v vsaki državi članici in dosežen napredek ter dejanski (regionalni) pogoji, pri čemer je treba spodbujati izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami; poudarja, da je treba vključiti celotno verigo hrane in pijače, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem, skladiščenjem, prevozom, distribucijo, gostinstvom in hotelirstvom, maloprodajo, odstranjevanjem in recikliranjem sekundarnih surovin; poziva, naj ta zakonodajni predlog v celoti upošteva dobrobit rejnih živali, saj je ta bistvena za prehransko trajnost; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja napoved predloga zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme, ki bo temeljil na dokazih in na preglednih podatkih in bo upošteval najnovejša znanstvena spoznanja; poziva Komisijo, naj ta predlog uporabi za oblikovanje v prihodnost usmerjene celostne, uravnotežene, integrirane ter okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostne skupne prehranske politike, v kateri bodo prispevali vsi akterji, da bi se najpozneje do leta 2050 zmanjšal okoljski in podnebni odtis prehranskega sistema EU ter zmanjšali njegovi negativni vplivi na biotsko raznovrstnost, zdravje in dobrobit ljudi in živali, da bi Evropa postala prva podnebno nevtralna celina, ki bo blizu ničelni ravni onesnaževanja, ter bi okrepila svojo odpornost pri zagotavljanju srednje- in dolgoročne prehranske varnosti glede na podnebne spremembe, degradacijo okolja in izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba zagotoviti gospodarsko in socialno trajnostnost v celotni prehranski verigi, saj bodo dobri socialno-ekonomski obeti in konkurenčnost različnih zadevnih sektorjev pripomogli k doseganju ciljev strategije; spodbuja EU, naj vodi svetovni prehod k trajnosti od vil do vilic na podlagi načela večfunkcionalnega kmetijskega sektorja, ki bo trajnosten z okoljskega, socialnega (tudi zdravstvenega) in gospodarskega vidika, temeljil na načelih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o agroeklogiji in pravici OZN do hrane, hkrati pa bo zagotavljal večjo doslednost in skladnost politik, da bi vsem akterjem v evropskem prehranskem sistemu omogočili dolgoročno načrtovanje na podlagi realističnih in preglednih ciljev SMART; poudarja, da je glede na številne znanstvene dokaze, da je treba izboljšati trajnostnost sedanjega prehranskega sistema, in zaradi višjih stroškov, ki so posledica neukrepanja, nujno potrebna drzna politika in zakonodajna sprememba; predlaga, naj se upoštevajo ustrezna izhodišča v vsaki državi članici in dosežen napredek ter dejanski (regionalni) pogoji, pri čemer je treba spodbujati izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami; poudarja, da je treba vključiti celotno verigo hrane in pijače, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem, skladiščenjem, prevozom, distribucijo, gostinstvom in hotelirstvom, maloprodajo, odstranjevanjem in recikliranjem sekundarnih surovin; poziva, naj ta zakonodajni predlog v celoti upošteva dobrobit rejnih živali, saj je ta bistvena za prehransko trajnost;

| 4. | podpira razvoj strateških načrtov za prehransko politiko (56), ki bodo omogočali izvajanje, spodbujali in nadgrajevali nove in obstoječe nacionalne, regionalne in lokalne prehranske politike, pri čemer bo upoštevano tudi zapleteno vprašanje prehranske revščine v Evropi; poudarja, da je pomembno, da te načrte podprejo neodvisna in nepristranska znanost in raziskave ter da so vključeni deležniki različnih pogledov, kar bo zagotovilo legitimen in vključujoč proces; poudarja, da je potreben nov medsektorski pristop k upravljanju, s katerim bi zagotovili skladnost med prehranskimi in kmetijskimi politikami EU ter politikami, ki nanje vplivajo, kot so trgovinska politika, politika konkurence in podnebna politika, da bi povečali sinergije in se izognili kompromisom ali jih obvadovali; zato poziva k strukturiranemu dialogu med Parlamentom, državami članicami in vsemi akterji prehranskega sistema, vključno z državljani, da bi izkoristili vse priložnosti, ki jih ponuja ta strategija, ter razpravljali o vrzelih, priložnostih in izzivih pri razvoju in izvajanju celostne skupne prehranske politike EU; poziva Komisijo, naj podpre družbeni dialog o skupnem razumevanju trajnostnosti in njenih različnih sestavnih delov pri oblikovanju predloga zakonodajnega okvira za trajnostni prehranski sistem, ki bo moral temeljiti na enem skladnem pristopu k vsem vidikom trajnostnosti; |
| --- | --- |

4.

podpira razvoj strateških načrtov za prehransko politiko (56

| 5. | pozdravlja predlog Komisije glede priprave načrta za izredne razmere za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti, da se uskladi skupni evropski odziv na krizo, ki vpliva na prehranske sisteme; vztraja, da je potreben preprečevalen pristop, da bi preprečili panične premike in pretirane odzive ljudi, podjetij ali držav članic; meni, da bo to ustrezen odziv na vse večja pričakovanja v zvezi z varnostjo hrane, ki jih je treba obravnavati na evropski ravni; poziva Komisijo, naj vprašanja strateških zalog hrane obravnava na enak način, kot obravnava strateške zaloge nafte v Uniji; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja predlog Komisije glede priprave načrta za izredne razmere za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti, da se uskladi skupni evropski odziv na krizo, ki vpliva na prehranske sisteme; vztraja, da je potreben preprečevalen pristop, da bi preprečili panične premike in pretirane odzive ljudi, podjetij ali držav članic; meni, da bo to ustrezen odziv na vse večja pričakovanja v zvezi z varnostjo hrane, ki jih je treba obravnavati na evropski ravni; poziva Komisijo, naj vprašanja strateških zalog hrane obravnava na enak način, kot obravnava strateške zaloge nafte v Uniji;

| 6. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za podporo trajnostnemu kmetijstvu, zmanjšati uporabo in tveganje pesticidov, zaščititi in obnoviti ekosisteme tal ter okrepiti krajinske značilnosti na kmetijskih zemljiščih, da bi se podprlo okrevanje vrst in habitatov, zavarovanih v okviru direktiv o naravi, vključno z opraševalci in njihovimi habitati; želi spomniti, da je za zagotovitev dolgoročne trajnostnosti naših prehranskih sistemov potrebno trajnostno upravljanje naravnih virov, od katerega sta odvisni kmetijska produktivnost in odpornost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za podporo trajnostnemu kmetijstvu, zmanjšati uporabo in tveganje pesticidov, zaščititi in obnoviti ekosisteme tal ter okrepiti krajinske značilnosti na kmetijskih zemljiščih, da bi se podprlo okrevanje vrst in habitatov, zavarovanih v okviru direktiv o naravi, vključno z opraševalci in njihovimi habitati; želi spomniti, da je za zagotovitev dolgoročne trajnostnosti naših prehranskih sistemov potrebno trajnostno upravljanje naravnih virov, od katerega sta odvisni kmetijska produktivnost in odpornost;

| 7. | poudarja, da so evropski potrošniki, kmetje in podjetja zainteresirani za uspešen prehod na bolj trajnosten prehranski sistem; poudarja, da lahko pri temu prehodu pomagajo boljše informacije deležnikov in kmetijske politike; poudarja, da bi lahko ekološki prehod v proizvodnji hrane in posledični prispevek k blažitvi podnebnih sprememb koristil primarnim proizvajalcem, okolju, gospodarstvu in družbi kot celoti ter zagotovil trajnostna, varna, zadostna, cenovno dostopna, zdrava in hranljiva živila ter bi ga bilo mogoče doseči z uravnoteženim pristopom, ki bi ustvarjal sinergijo med trajnostnimi praksami in gospodarskimi priložnostmi; ponovno poudarja, da bi moralo kmetijstvo upoštevati cilje EU in temeljiti na spodbudah, če želimo, da bo prispevalo svoj delež pri prizadevanjih EU za prehod na ničelno stopnjo neto emisij najpozneje do sredine stoletja, hkrati pa bi moral sektor obravnavati tudi emisije, ki so povezane z evropsko proizvodnjo in porabo hrane, vendar nastajajo zunaj Evrope; poudarja, da je vključevanje kmetov v podnebne ukrepe in podpora, ki se jim pri tem nudi, ključnega pomena za dosego svetovnih ciljev blažitve in ciljev trajnostnega razvoja, ne da bi to ogrozilo svetovno prehransko in hranilno varnost ter da pri tem nihče ne bi bil zapostavljen; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so evropski potrošniki, kmetje in podjetja zainteresirani za uspešen prehod na bolj trajnosten prehranski sistem; poudarja, da lahko pri temu prehodu pomagajo boljše informacije deležnikov in kmetijske politike; poudarja, da bi lahko ekološki prehod v proizvodnji hrane in posledični prispevek k blažitvi podnebnih sprememb koristil primarnim proizvajalcem, okolju, gospodarstvu in družbi kot celoti ter zagotovil trajnostna, varna, zadostna, cenovno dostopna, zdrava in hranljiva živila ter bi ga bilo mogoče doseči z uravnoteženim pristopom, ki bi ustvarjal sinergijo med trajnostnimi praksami in gospodarskimi priložnostmi; ponovno poudarja, da bi moralo kmetijstvo upoštevati cilje EU in temeljiti na spodbudah, če želimo, da bo prispevalo svoj delež pri prizadevanjih EU za prehod na ničelno stopnjo neto emisij najpozneje do sredine stoletja, hkrati pa bi moral sektor obravnavati tudi emisije, ki so povezane z evropsko proizvodnjo in porabo hrane, vendar nastajajo zunaj Evrope; poudarja, da je vključevanje kmetov v podnebne ukrepe in podpora, ki se jim pri tem nudi, ključnega pomena za dosego svetovnih ciljev blažitve in ciljev trajnostnega razvoja, ne da bi to ogrozilo svetovno prehransko in hranilno varnost ter da pri tem nihče ne bi bil zapostavljen;

| 8. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnost med strategijo „od vil do vilic“ in cilji evropskega zelenega dogovora, tudi v zvezi s podnebjem, biotsko raznovrstnostjo, ničelnim onesnaževanjem in zdravjem; poudarja, da sta ohranjanje in krepitev biotske raznovrstnosti ključni za zagotavljanje zanesljivosti prehranske varnosti na ravni EU in na svetovni ravni ter da je treba zagotavljati skladnost s strategijo EU za biotsko raznovrstnost, vključno s prispevki za omrežje Natura 2000 in zaščitena morska območja v podporo proizvodnji zdrave hrane, ter doslednost pri skupni kmetijski politiki, skupni ribiški politiki, trgovinskih politikah EU in strategiji EU za biogospodarstvo; poudarja, da so cilji trajnostnega razvoja ustrezen okvir za usklajeno in sistematično vključevanje okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter omogočajo oblikovanje medsektorskih politik, ki bolje odražajo medsebojno povezanost posameznih ciljev politike; poudarja, da je treba socialno razsežnost v celoti vključiti v vse prihodnje pobude strategije „od vil do vilic“, skupaj z gospodarsko in okoljsko razsežnostjo, da bi dosegli prepotrebno usklajenost politik za trajnostni razvoj; vztraja, da bi bilo treba izboljšanje delovnih pogojev v skladu z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, kolektivnimi pogajanji in socialno zaščito vključiti kot trajnostna merila; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnost med strategijo „od vil do vilic“ in cilji evropskega zelenega dogovora, tudi v zvezi s podnebjem, biotsko raznovrstnostjo, ničelnim onesnaževanjem in zdravjem; poudarja, da sta ohranjanje in krepitev biotske raznovrstnosti ključni za zagotavljanje zanesljivosti prehranske varnosti na ravni EU in na svetovni ravni ter da je treba zagotavljati skladnost s strategijo EU za biotsko raznovrstnost, vključno s prispevki za omrežje Natura 2000 in zaščitena morska območja v podporo proizvodnji zdrave hrane, ter doslednost pri skupni kmetijski politiki, skupni ribiški politiki, trgovinskih politikah EU in strategiji EU za biogospodarstvo; poudarja, da so cilji trajnostnega razvoja ustrezen okvir za usklajeno in sistematično vključevanje okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter omogočajo oblikovanje medsektorskih politik, ki bolje odražajo medsebojno povezanost posameznih ciljev politike; poudarja, da je treba socialno razsežnost v celoti vključiti v vse prihodnje pobude strategije „od vil do vilic“, skupaj z gospodarsko in okoljsko razsežnostjo, da bi dosegli prepotrebno usklajenost politik za trajnostni razvoj; vztraja, da bi bilo treba izboljšanje delovnih pogojev v skladu z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, kolektivnimi pogajanji in socialno zaščito vključiti kot trajnostna merila;

Oblikovanje prehranske verige, ki deluje za državljane, delavce, proizvajalce, distributerje in okolje

Oblikovanje prehranske verige, ki deluje za državljane, delavce, proizvajalce, distributerje in okolje

| 9. | pozdravlja odločitev o reviziji direktive o trajnostni rabi pesticidov in ciljev za zmanjšanje rabe pesticidov in antibiotikov, izgube hranil iz organskih in mineralnih virov ter prodaje antibiotikov, in je prepričan, da je te cilje mogoče doseči, vendar je uspeh odvisen od razpoložljivosti varnejših, učinkovitih in uspešnih alternativ; poudarja pomen nadaljnjega celostnega izobraževanja in komuniciranja, tudi prek svetovalnih storitev, da bi dosegli to preobrazbo; poudarja, da morajo biti ti cilji za zmanjšanje zavezujoči in da jih je treba uresničevati s celostnimi, preventivnimi in krožnimi pristopi, kot so ekološke in agroekološke prakse, inovativne trajnostne kmetijske prakse, izvajanje preciznega kmetijstva in praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kjer je to primerno, ter uporaba trajnostnih alternativ, ki jih podpira vidik življenjskega cikla; poudarja, da je treba uvesti hitre postopke ocenjevanja, avtorizacije in registracije za nekemične pesticide z majhnim tveganjem, hkrati pa zagotoviti, da bo njihova ocena enako stroga kot za druge snovi; vztraja, da bi morala vsaka država članica v skladu s svojimi podnebnimi in kmetijskimi proizvodnimi značilnostmi v svojih pregledih strateških načrtov SKP in drugih ustreznih instrumentov politike določiti trdne, učinkovite in časovno opredeljene cilje količinskega zmanjšanja, da bi se emisije iz kmetijstva v tla, podtalnico, površinske vode in zrak zmanjšale na nič, v skladu z ambicijo zelenega dogovora glede ničelne stopnje onesnaževanja, skupaj z natančno opredeljenimi podpornimi ukrepi za posamezne poljščine, ki zagotavljajo odgovornost in izvršljivost na vseh ravneh, ter z uporabo neodvisnih in popolnih podatkov za lažje doseganje teh ciljev, pa tudi s podporo in usposabljanjem za izvajanje na ravni kmetij ter nadaljnjimi raziskavami in razvojem na področju inovativnih rešitev v kmetijstvu; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri izboljševanju njihovih sistemov nadzora, spremljanja in ustreznega izvrševanja pravil o uporabi pesticidov ter okrepi komunikacijo s končnimi uporabniki in jih ozavešča; ponovno poziva k prenosu navedenih ciljev v zakonodajo, tudi z revizijo direktive o trajnostni rabi pesticidov, in poziva Komisijo, naj pojasni, kako bo obravnavala prispevke posameznih držav članic k zavezujočim ciljem na ravni Unije, pri tem pa zagotovila enake konkurenčne pogoje, in naj pojasni izhodišča za te cilje, pri čemer naj upošteva različna izhodišča, prizadevanja in značilnosti vsake države članice, ter jasno opredeli številne že znane nesintetične in druge alternative, njihovo razpoložljivost, ter vpliv na vzdržnost sektorja, prihodke kmetov in prehransko varnost, prav tako pa Komisijo poziva, naj pripravi osnutek načrta za čim manjši vnos sintetičnih snovi v kmetijstvo; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri namenjanju posebne pozornosti posebnim pogojem, ki veljajo za uporabo pesticidov na območjih varstva podzemnih voda, z boljšim komuniciranjem, spremljanjem in inšpekcijskimi pregledi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odločitev o reviziji direktive o trajnostni rabi pesticidov in ciljev za zmanjšanje rabe pesticidov in antibiotikov, izgube hranil iz organskih in mineralnih virov ter prodaje antibiotikov, in je prepričan, da je te cilje mogoče doseči, vendar je uspeh odvisen od razpoložljivosti varnejših, učinkovitih in uspešnih alternativ; poudarja pomen nadaljnjega celostnega izobraževanja in komuniciranja, tudi prek svetovalnih storitev, da bi dosegli to preobrazbo; poudarja, da morajo biti ti cilji za zmanjšanje zavezujoči in da jih je treba uresničevati s celostnimi, preventivnimi in krožnimi pristopi, kot so ekološke in agroekološke prakse, inovativne trajnostne kmetijske prakse, izvajanje preciznega kmetijstva in praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kjer je to primerno, ter uporaba trajnostnih alternativ, ki jih podpira vidik življenjskega cikla; poudarja, da je treba uvesti hitre postopke ocenjevanja, avtorizacije in registracije za nekemične pesticide z majhnim tveganjem, hkrati pa zagotoviti, da bo njihova ocena enako stroga kot za druge snovi; vztraja, da bi morala vsaka država članica v skladu s svojimi podnebnimi in kmetijskimi proizvodnimi značilnostmi v svojih pregledih strateških načrtov SKP in drugih ustreznih instrumentov politike določiti trdne, učinkovite in časovno opredeljene cilje količinskega zmanjšanja, da bi se emisije iz kmetijstva v tla, podtalnico, površinske vode in zrak zmanjšale na nič, v skladu z ambicijo zelenega dogovora glede ničelne stopnje onesnaževanja, skupaj z natančno opredeljenimi podpornimi ukrepi za posamezne poljščine, ki zagotavljajo odgovornost in izvršljivost na vseh ravneh, ter z uporabo neodvisnih in popolnih podatkov za lažje doseganje teh ciljev, pa tudi s podporo in usposabljanjem za izvajanje na ravni kmetij ter nadaljnjimi raziskavami in razvojem na področju inovativnih rešitev v kmetijstvu; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri izboljševanju njihovih sistemov nadzora, spremljanja in ustreznega izvrševanja pravil o uporabi pesticidov ter okrepi komunikacijo s končnimi uporabniki in jih ozavešča; ponovno poziva k prenosu navedenih ciljev v zakonodajo, tudi z revizijo direktive o trajnostni rabi pesticidov, in poziva Komisijo, naj pojasni, kako bo obravnavala prispevke posameznih držav članic k zavezujočim ciljem na ravni Unije, pri tem pa zagotovila enake konkurenčne pogoje, in naj pojasni izhodišča za te cilje, pri čemer naj upošteva različna izhodišča, prizadevanja in značilnosti vsake države članice, ter jasno opredeli številne že znane nesintetične in druge alternative, njihovo razpoložljivost, ter vpliv na vzdržnost sektorja, prihodke kmetov in prehransko varnost, prav tako pa Komisijo poziva, naj pripravi osnutek načrta za čim manjši vnos sintetičnih snovi v kmetijstvo; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri namenjanju posebne pozornosti posebnim pogojem, ki veljajo za uporabo pesticidov na območjih varstva podzemnih voda, z boljšim komuniciranjem, spremljanjem in inšpekcijskimi pregledi;

| 10. | poudarja, da integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi bistveno prispeva k zmanjšanju odvisnosti od pesticidov, in poziva države članice, naj zagotovijo njegovo dosledno izvajanje ter redno ocenjevanje in spremljanje izvajanja; poziva države članice, naj splošna načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi preoblikujejo v praktična in izmerljiva merila ter naj ta merila preverjajo na ravni kmetij, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice ta načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi učinkovito izvajale prek svojih strateških načrtov SKP; poziva države članice, naj vključi dobro opredeljene in prilagojene ukrepe in prakse za vse rastline, kot so cvetlični pasovi, kot izhodišče za zmanjšanje rabe pesticidov in odpornosti škodljivih organizmov; poziva trgovce na drobno v prehranski verigi, naj proaktivno sodelujejo s kmeti pri izvajanju in širitvi vseh razpoložljivih praks in metod integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi za vse kmetijske rastline v svoji dobavni verigi ter poročajo o svojem prispevku k ciljem glede zmanjšanja emisij v okviru poročanja o okolju, družbi in upravljanju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi bistveno prispeva k zmanjšanju odvisnosti od pesticidov, in poziva države članice, naj zagotovijo njegovo dosledno izvajanje ter redno ocenjevanje in spremljanje izvajanja; poziva države članice, naj splošna načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi preoblikujejo v praktična in izmerljiva merila ter naj ta merila preverjajo na ravni kmetij, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice ta načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi učinkovito izvajale prek svojih strateških načrtov SKP; poziva države članice, naj vključi dobro opredeljene in prilagojene ukrepe in prakse za vse rastline, kot so cvetlični pasovi, kot izhodišče za zmanjšanje rabe pesticidov in odpornosti škodljivih organizmov; poziva trgovce na drobno v prehranski verigi, naj proaktivno sodelujejo s kmeti pri izvajanju in širitvi vseh razpoložljivih praks in metod integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi za vse kmetijske rastline v svoji dobavni verigi ter poročajo o svojem prispevku k ciljem glede zmanjšanja emisij v okviru poročanja o okolju, družbi in upravljanju;

| 11. | meni, da je, čeprav ima EU enega najstrožjih sistemov na svetu, treba izboljšati tako uredbo o odobritvi pesticidov kot njeno izvajanje; opozarja na svojo resolucijo o postopku Unije za registracijo pesticidov (57) in pričakuje, da bodo Komisija in države članice nemudoma obravnavale vse njene pozive, poudarja, da bi moral regulativni okvir spodbujati inovacije in raziskave, da bi razvili boljša in varnejša fitofarmacevtska sredstva in alternative; poudarja, da bi morale Komisija, Evropska agencija za varnost hrane in Evropska agencija za zdravila poleg revizije direktive o trajnostni rabi pesticidov za zmanjšanje rabe in tveganja, povezanega s pesticidi, izboljšati tudi presojo vplivov fitofarmacevtskih sredstev na okolje, med drugim z upoštevanjem učinka pesticidov na kakovost vode in vire pitne vode, vključno s kumulativnimi in sinergijskimi učinki; poziva Komisijo, naj ustrezno oceni napredek pri doseganju ciljev politike in izboljša harmonizirane kazalnike tveganja iz Direktive Komisije (EU) 2019/782 (58), da bodo vključevali tudi toksičnost, obstojnost in kopičenje v organizmih, ter naj upošteva kmetijske površine ali količine aktivnih snovi in način uporabe fitofarmacevtskih sredstev, da bi učinkovito zmanjšali uporabo sintetičnih pesticidov in težkih kovin v konvencionalnem in ekološkem kmetijstvu, prav tako pa naj sprejme jasna znanstveno utemeljena merila o tem, kaj so nesprejemljivi vplivi na okolje, pri čemer naj se upošteva (akutna in kronična) dejanska izpostavljenost več fitofarmacevtskim sredstvom, tudi kumulativni in sinergijski učinki; vztraja, da je treba čim bolj omejiti profilaktično uporabo pesticidov, vključno z obdelavo semen s sistematičnimi pesticidi, kadar predstavljajo nevarnost za zdravje ljudi ali okolje; poziva Komisijo, naj najpozneje do sredine leta 2022 predstavi zakonodajni predlog o podatkih o pesticidih; |
| --- | --- |

11.

meni, da je, čeprav ima EU enega najstrožjih sistemov na svetu, treba izboljšati tako uredbo o odobritvi pesticidov kot njeno izvajanje; opozarja na svojo resolucijo o postopku Unije za registracijo pesticidov (57

58

| 12. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo določbe Uredbe (ES) št. 1107/2009 pravilno izvajale, in tako med drugim tudi zagotovi minimalne standarde za priglasitev nujne odobritve pesticidov, vključno z obveznostjo, da morajo države članice priglasitev v celoti in podrobno obrazložiti ter o njej obvestiti javnost; pozdravlja vlogo Evropske agencije za varnost hrane pri pregledu teh izjem; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo določbe Uredbe (ES) št. 1107/2009 pravilno izvajale, in tako med drugim tudi zagotovi minimalne standarde za priglasitev nujne odobritve pesticidov, vključno z obveznostjo, da morajo države članice priglasitev v celoti in podrobno obrazložiti ter o njej obvestiti javnost; pozdravlja vlogo Evropske agencije za varnost hrane pri pregledu teh izjem;

| 13. | poziva, naj se pri določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v celoti upoštevajo kumulativni in sinergijski učinki pesticidov ter naj se pri ocenjevanju vlog za nove mejne vrednosti ostankov v skladu s členom 14 uredbe o mejnih vrednostih ostankov bolje upoštevajo merila za zdravje živali in okoljska tveganja; poziva k uporabi podatkov, zbranih z biološkim spremljanjem po dajanju na trg, za preverjanje točnosti napovedanih ravni izpostavljenosti pesticidom za določitev mejnih vrednostih ostankov pesticidov ter za sprejemljive ravni izpostavljenosti za delavce na kmetijah, stanovalce, druge navzoče osebe in potrošnike, pa tudi živali na kmetijah; poudarja, da je treba v prihodnjih zakonodajnih pobudah EU, povezanih z rabo pesticidov, še naprej veliko pozornost namenjati varovanju zdravja in varnosti uporabnikov; opozarja, da je pomembno zagotoviti, da vsi uporabniki prejmejo varovalno opremo in celovite informacije ter se udeležijo usposabljanja o rabi pesticidov in z njo povezanih nevarnostih; poudarja, da je treba zagotoviti, da lahko vsak kmetijski delavec pridobi uradno dokumentacijo o vrsti pesticida, ki se uporablja pri njegovem delu; poudarja, da je bistveno, da se za doseganje teh ciljev dodatno revidirajo Direktiva 2004/37/ES o rakotvornih ali mutagenih snoveh pri delu (59), Direktiva 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov, vključno s cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov in Direktiva 98/24/ES o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (60); |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se pri določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v celoti upoštevajo kumulativni in sinergijski učinki pesticidov ter naj se pri ocenjevanju vlog za nove mejne vrednosti ostankov v skladu s členom 14 uredbe o mejnih vrednostih ostankov bolje upoštevajo merila za zdravje živali in okoljska tveganja; poziva k uporabi podatkov, zbranih z biološkim spremljanjem po dajanju na trg, za preverjanje točnosti napovedanih ravni izpostavljenosti pesticidom za določitev mejnih vrednostih ostankov pesticidov ter za sprejemljive ravni izpostavljenosti za delavce na kmetijah, stanovalce, druge navzoče osebe in potrošnike, pa tudi živali na kmetijah; poudarja, da je treba v prihodnjih zakonodajnih pobudah EU, povezanih z rabo pesticidov, še naprej veliko pozornost namenjati varovanju zdravja in varnosti uporabnikov; opozarja, da je pomembno zagotoviti, da vsi uporabniki prejmejo varovalno opremo in celovite informacije ter se udeležijo usposabljanja o rabi pesticidov in z njo povezanih nevarnostih; poudarja, da je treba zagotoviti, da lahko vsak kmetijski delavec pridobi uradno dokumentacijo o vrsti pesticida, ki se uporablja pri njegovem delu; poudarja, da je bistveno, da se za doseganje teh ciljev dodatno revidirajo Direktiva 2004/37/ES o rakotvornih ali mutagenih snoveh pri delu (59

60

| 14. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo ukrepala, da bi zmanjšala izgube hranil za vsaj 50 %, hkrati pa zagotovila, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; je prepričan, da bi to najbolje dosegli s sklenitvijo ciklov hranil, ponovnim pridobivanjem in ponovno uporabo hranil ter s spodbujanjem in nagrajevanjem kmetov, da bi pridelovali stročnice; vztraja, da so v ta namen potrebne pravno zavezujoče zakonodajne pobude in ukrepi, ki bodo kmetom omogočili boljše upravljanje s hranili; poudarja, da si je za doseganje teh ciljev pomembno prizadevati s celostnimi in krožnimi pristopi k upravljanju s hranili, kot so agroekološke praske in pametno kmetovanje, ki lahko zagotovijo dodatne koristi za kakovost tal in biotsko raznovrstnost ter pomagajo kmetom prekiniti njihovo odvisnost od mineralnih gnojil in zmanjšati tokove fosforja in dušika; poudarja, da bi bilo treba pri zmanjšanju neučinkovitega gnojenja in postopnem opuščanju prekomernega gnojenja upoštevati vplive različnih gnojil na podnebje in okolje, vključno s prisotnostjo težkih kovin; poziva države članice, naj v svojih strateških načrtih predstavijo ukrepe za spodbujanje učinkovitega upravljanja in krožnosti hranil ter naj odločno podprejo izobraževanje kmetijskih svetovalcev in kmetov, reformo skupne kmetijske politike pa izkoristijo kot priložnost za omejitev emisij amoniaka (NH3) iz kmetijskega sektorja; poudarja, da izboljšano upravljanje hranil prinaša ekonomske in okoljske koristi; poudarja pomen uporabe sodobnih in inovativnih tehnologij in rešitev, kot so precizno kmetovanje, ciljno gnojenje, prilagojeno potrebam rastlin, ter svetovalne storitve in podpora pri upravljanju rastlin, pa tudi potreba po vzpostavitvi širokopasovnih povezav na podeželju v ta namen; meni, da bi bilo treba podpirati trajnostne poslovne modele kmetij za pomoč pri ponovnem pridobivanju, recikliranju in ponovni uporabi hranil iz nekontaminiranih tokov odpadkov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo ukrepala, da bi zmanjšala izgube hranil za vsaj 50 %, hkrati pa zagotovila, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; je prepričan, da bi to najbolje dosegli s sklenitvijo ciklov hranil, ponovnim pridobivanjem in ponovno uporabo hranil ter s spodbujanjem in nagrajevanjem kmetov, da bi pridelovali stročnice; vztraja, da so v ta namen potrebne pravno zavezujoče zakonodajne pobude in ukrepi, ki bodo kmetom omogočili boljše upravljanje s hranili; poudarja, da si je za doseganje teh ciljev pomembno prizadevati s celostnimi in krožnimi pristopi k upravljanju s hranili, kot so agroekološke praske in pametno kmetovanje, ki lahko zagotovijo dodatne koristi za kakovost tal in biotsko raznovrstnost ter pomagajo kmetom prekiniti njihovo odvisnost od mineralnih gnojil in zmanjšati tokove fosforja in dušika; poudarja, da bi bilo treba pri zmanjšanju neučinkovitega gnojenja in postopnem opuščanju prekomernega gnojenja upoštevati vplive različnih gnojil na podnebje in okolje, vključno s prisotnostjo težkih kovin; poziva države članice, naj v svojih strateških načrtih predstavijo ukrepe za spodbujanje učinkovitega upravljanja in krožnosti hranil ter naj odločno podprejo izobraževanje kmetijskih svetovalcev in kmetov, reformo skupne kmetijske politike pa izkoristijo kot priložnost za omejitev emisij amoniaka (NH3) iz kmetijskega sektorja; poudarja, da izboljšano upravljanje hranil prinaša ekonomske in okoljske koristi; poudarja pomen uporabe sodobnih in inovativnih tehnologij in rešitev, kot so precizno kmetovanje, ciljno gnojenje, prilagojeno potrebam rastlin, ter svetovalne storitve in podpora pri upravljanju rastlin, pa tudi potreba po vzpostavitvi širokopasovnih povezav na podeželju v ta namen; meni, da bi bilo treba podpirati trajnostne poslovne modele kmetij za pomoč pri ponovnem pridobivanju, recikliranju in ponovni uporabi hranil iz nekontaminiranih tokov odpadkov;

| 15. | poudarja, da je treba za doseganje ciljev za zmanjšanje uporabe kemičnih pesticidov in z njimi povezanih tveganj ter zmanjšanje izgub hranil poiskati varnejše nadomestne rešitve, da se zagotovi razpoložljivost delujoče zbirke orodij za varstvo rastlin; vendar poudarja pomen izobraževanja pri zagotavljanju pravilne uporabe preventivnih ukrepov; poziva k povečanju raziskav in razvoja alternativnih fitofarmacevtskih sredstev, gnojil, odpornejših sort, ki potrebujejo manj vložkov za zagotovitev stabilnega donosa in digitalnih orodij, pa tudi k spodbudam za načine uporabe in tehnologije, kot je precizno kmetijstvo; poziva Komisijo, naj pospeši in poenostavi sprejetje novih rešitev za zdravje rastlin, vključno s fitofarmacevtskimi sredstvi z manjšim učinkom, kot so snovi z majhnim tveganjem ali bioraztopine, ter v horizontalno zakonodajo uvede opredelitev in ločeno kategorijo za naravne snovi, pa tudi pobude za iskanje alternativnih načinov ocenjevanja teh osnovnih in naravno prisotnih snovi z majhnim tveganjem; nadalje poudarja, da mora zmanjšanje uporabe pesticidov spremljati večja razpoložljivost trajnostnih alternativ na trgu, ki so na področju varovanja zdravja rastlin enako učinkovite kot kemični pesticidi, da bi preprečili širjenje škodljivih organizmov na rastlinah; poziva tudi k ukrepom za lažjo vključitev metodologij z novimi pristopi v ocene kemijskega tveganja živil in krme, ki bi zmanjšale potrebo po testiranjih z uporabo živali in na koncu prispevale k popolni postopni odpravi testiranja na živalih; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba za doseganje ciljev za zmanjšanje uporabe kemičnih pesticidov in z njimi povezanih tveganj ter zmanjšanje izgub hranil poiskati varnejše nadomestne rešitve, da se zagotovi razpoložljivost delujoče zbirke orodij za varstvo rastlin; vendar poudarja pomen izobraževanja pri zagotavljanju pravilne uporabe preventivnih ukrepov; poziva k povečanju raziskav in razvoja alternativnih fitofarmacevtskih sredstev, gnojil, odpornejših sort, ki potrebujejo manj vložkov za zagotovitev stabilnega donosa in digitalnih orodij, pa tudi k spodbudam za načine uporabe in tehnologije, kot je precizno kmetijstvo; poziva Komisijo, naj pospeši in poenostavi sprejetje novih rešitev za zdravje rastlin, vključno s fitofarmacevtskimi sredstvi z manjšim učinkom, kot so snovi z majhnim tveganjem ali bioraztopine, ter v horizontalno zakonodajo uvede opredelitev in ločeno kategorijo za naravne snovi, pa tudi pobude za iskanje alternativnih načinov ocenjevanja teh osnovnih in naravno prisotnih snovi z majhnim tveganjem; nadalje poudarja, da mora zmanjšanje uporabe pesticidov spremljati večja razpoložljivost trajnostnih alternativ na trgu, ki so na področju varovanja zdravja rastlin enako učinkovite kot kemični pesticidi, da bi preprečili širjenje škodljivih organizmov na rastlinah; poziva tudi k ukrepom za lažjo vključitev metodologij z novimi pristopi v ocene kemijskega tveganja živil in krme, ki bi zmanjšale potrebo po testiranjih z uporabo živali in na koncu prispevale k popolni postopni odpravi testiranja na živalih;

| 16. | ponovno poudarja, da je izjemno pomembno zaščitit čebele in druge opraševalce pred škodljivimi učinki pesticidov in bolezni; opozarja, na svoje nasprotovanje z dne 23. oktobra 2019 (61) in poziva Komisijo, naj zagotovi, da revizija smernic o čebelah in prihodnji izvedbeni akti ne bodo privedli do ravni varstva čebel, ki bo nižja od ravni, določene v smernicah o čebelah Evropske agencije za varnost hrane iz leta 2013, in da bodo temeljili na najnovejših znanstvenih in tehničnih dognanjih, zato predlaga spremembo enotnih načel, ne le v zvezi z akutno toksičnostjo za domače čebele, ampak tudi vsaj v zvezi s kronično toksičnostjo in toksičnostjo za ličinke za domače čebele ter akutno toksičnostjo za čmrlje; je seznanjen, da Evropska agencija za varnost hrane oblikuje svoj sistem modeliranja ApisRAM, ki se zdi bolj usklajen z biologijo medonosnih čebel kot sistem BEEHAVE in manj občutljiv za nasprotje interesov; poudarja, da mora Komisija nujno ponovno proučiti snovi, ki delujejo na enak način kot neonikotinoidi; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da je izjemno pomembno zaščitit čebele in druge opraševalce pred škodljivimi učinki pesticidov in bolezni; opozarja, na svoje nasprotovanje z dne 23. oktobra 2019 (61

| 17. | ponovno poziva k uvedbi kazalnika za opraševalce (62) in cilja glede obnove; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo nov vseevropski okvir za spremljanje opraševalcev z zanesljivimi shemami na ravni držav članic, vmesnimi mejniki, jasnimi časovno opredeljenimi cilji, kazalniki in cilji; poudarja, da je treba dejavnosti spremljanja vključiti v novi okvir spremljanja in ocenjevanja skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva k uvedbi kazalnika za opraševalce (62

| 18. | poziva države članice, naj izvajajo sistematično, standardizirano terensko spremljanje biotske raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih, vključno z opraševalci, pri čemer naj sodelujejo s strokovnjaki, kmeti in zasebnimi znanstveniki, in naj podatke uporabijo za oceno politik EU in njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj izvajajo sistematično, standardizirano terensko spremljanje biotske raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih, vključno z opraševalci, pri čemer naj sodelujejo s strokovnjaki, kmeti in zasebnimi znanstveniki, in naj podatke uporabijo za oceno politik EU in njihovega izvajanja;

| 19. | opozarja na pomen pristopa „eno zdravje“; poudarja, da je odpornost proti antimikrobikom nadnacionalna in čezmejna grožnja za zdravje ter da lahko usklajeno ukrepanje EU izboljša to stanje; je seznanjen z velikimi prizadevanji za manjšo rabo antimikrobikov pri živalih, kar je del svetovnih teženj po zmanjšanju odpornosti proti antibiotikom; poudarja pa, da je treba še bolj zmanjšati uporabo antibiotikov, tudi v proizvodnji hrane; pozdravlja načrt Komisije, da bi do leta 2030 za 50 % zmanjšala skupno prodajo antimikrobikov za uporabo v živinoreji in akvakulturi, in poudarja, da je treba upoštevati napredek, ki so ga države članice pri tem že dosegle; poudarja, da so za dosego tega cilja potrebni vmesni cilji in jasni ukrepi, vključno s sankcijami, ki jih omogoča zakonodaja EU; poleg tega opozarja, da so za dosego tega cilja ključne izboljšane živinorejske prakse, saj se z večjo dobrobitjo živali izboljša njihovo zdravje in se s tem zmanjša potreba po zdravljenju; meni, da se bo s pravilnim izvajanjem uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (63) in Uredbe (EU)2019/4 o medicirani krmi (64) raba antibiotikov še bolj zmanjšala, in poziva Komisijo, naj nadzira izvajanje in izvrševanje v državah članicah; poudarja, da morajo antimikrobiki, ki ne sodijo med antibiotike za izključno uporabo pri ljudeh, še naprej ostati na voljo za osnovno uporabo, da se bo vseskozi varovalo zdravje in dobrobit živali; |
| --- | --- |

19.

opozarja na pomen pristopa „eno zdravje“; poudarja, da je odpornost proti antimikrobikom nadnacionalna in čezmejna grožnja za zdravje ter da lahko usklajeno ukrepanje EU izboljša to stanje; je seznanjen z velikimi prizadevanji za manjšo rabo antimikrobikov pri živalih, kar je del svetovnih teženj po zmanjšanju odpornosti proti antibiotikom; poudarja pa, da je treba še bolj zmanjšati uporabo antibiotikov, tudi v proizvodnji hrane; pozdravlja načrt Komisije, da bi do leta 2030 za 50 % zmanjšala skupno prodajo antimikrobikov za uporabo v živinoreji in akvakulturi, in poudarja, da je treba upoštevati napredek, ki so ga države članice pri tem že dosegle; poudarja, da so za dosego tega cilja potrebni vmesni cilji in jasni ukrepi, vključno s sankcijami, ki jih omogoča zakonodaja EU; poleg tega opozarja, da so za dosego tega cilja ključne izboljšane živinorejske prakse, saj se z večjo dobrobitjo živali izboljša njihovo zdravje in se s tem zmanjša potreba po zdravljenju; meni, da se bo s pravilnim izvajanjem uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (63

64

| 20. | pozdravlja, da se več pozornosti namenja nujnemu zmanjševanju rabe antibiotikov v živinoreji in akvakulturi, ter poudarja, da se je in bo v pobudah EU uporabljal pristop „eno zdravje“, ki priznava medsebojno odvisnost zdravja in dobrobiti ljudi, živali in okolja; poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na nadaljnje ukrepe za omogočanje in spodbujanje inovativnih rešitev, zlasti pri orodjih preventive ter alternativnih oblikah zdravljenja; poziva k uvedbi enakovrednih standardov za proizvode živalskega izvora, uvožene v EU, glede na standarde iz uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini; je seznanjen, da je bilo pri reviziji uredbe o krmnih dodatkih (65) ugotovljeno, da je treba urediti uporabo snovi, ki v tem trenutku niso razvrščene kot antibiotiki, a imajo v skladu s členom 4(14) uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini antibiotične lastnosti in se smejo v živinoreji in akvakulturi uporabljati za preventivo; želi opozoriti, da delavce v prehranski verigi ogrožajo patogeni, odporni proti antimikrobikom, na primer, kadar pri tehniki posipanja uporabljajo veterinarska zdravila; poudarja, da je treba ustrezno ukrepati za zmanjšanje tega resnega poklicnega tveganja za zdravje; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da se več pozornosti namenja nujnemu zmanjševanju rabe antibiotikov v živinoreji in akvakulturi, ter poudarja, da se je in bo v pobudah EU uporabljal pristop „eno zdravje“, ki priznava medsebojno odvisnost zdravja in dobrobiti ljudi, živali in okolja; poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na nadaljnje ukrepe za omogočanje in spodbujanje inovativnih rešitev, zlasti pri orodjih preventive ter alternativnih oblikah zdravljenja; poziva k uvedbi enakovrednih standardov za proizvode živalskega izvora, uvožene v EU, glede na standarde iz uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini; je seznanjen, da je bilo pri reviziji uredbe o krmnih dodatkih (65

| 21. | želi spomniti, da imata kmetijstvo in gozdarstvo pomembno vlogo pri spoprijemanju s podnebnimi spremembami in njihovem blaženju; poudarja, da je pomembno priznati in spremljati vpliv kmetijstva in živinoreje na emisije toplogrednih plinov in rabo zemljišč; poudarja, da je nujno te emisije zmanjšati, da bi prispevali k zavezam Evropske unije v okviru Pariškega sporazuma; poudarja, da je treba ohraniti, obnoviti in okrepiti naravne ponore ogljika in zmanjšati emisije ogljikovega dioksida, metana in dušikovega oksida iz kmetijstva, zlasti v sektorjih krme in živinoreje, pa tudi v sektorju organskih in mineralnih gnojil, a tako, da ne bi dodatno ogrozili dobrobiti živali in da se ne bo zmanjšala rodovitnost tal; se zaveda, da zdrave živali potrebujejo manj naravnih surovin ter da lahko trajnostne živinorejske prakse pomagajo zmanjšati emisije toplogrednih plinov; poziva k sprejetju primernih in ciljno usmerjenih regulativnih ukrepov ter ciljev za emisije iz kmetijstva in s tem povezane rabe zemljišč v okviru svežnja Pripravljeni na 55, da bi zagotovili ambiciozno zmanjšanje vseh emisij toplogrednih plinov v teh sektorjih, na primer z rešitvijo problema zaradi gostote rejnih živali v EU, pa tudi problema emisij zaradi rabe zemljišč, vključenih pri uvoženi krmi in hrani; poziva k usklajeni kombinaciji politik, s katero bi omogočili prehod na trajnostne prakse, na primer ekstenzivno živinorejo, ki bi temeljila na travinju, v okviru mešanega kmetijstva, kjer se bo spoštovala zmogljivost lokalnega okolja in podpirala biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

21.

želi spomniti, da imata kmetijstvo in gozdarstvo pomembno vlogo pri spoprijemanju s podnebnimi spremembami in njihovem blaženju; poudarja, da je pomembno priznati in spremljati vpliv kmetijstva in živinoreje na emisije toplogrednih plinov in rabo zemljišč; poudarja, da je nujno te emisije zmanjšati, da bi prispevali k zavezam Evropske unije v okviru Pariškega sporazuma; poudarja, da je treba ohraniti, obnoviti in okrepiti naravne ponore ogljika in zmanjšati emisije ogljikovega dioksida, metana in dušikovega oksida iz kmetijstva, zlasti v sektorjih krme in živinoreje, pa tudi v sektorju organskih in mineralnih gnojil, a tako, da ne bi dodatno ogrozili dobrobiti živali in da se ne bo zmanjšala rodovitnost tal; se zaveda, da zdrave živali potrebujejo manj naravnih surovin ter da lahko trajnostne živinorejske prakse pomagajo zmanjšati emisije toplogrednih plinov; poziva k sprejetju primernih in ciljno usmerjenih regulativnih ukrepov ter ciljev za emisije iz kmetijstva in s tem povezane rabe zemljišč v okviru svežnja Pripravljeni na 55, da bi zagotovili ambiciozno zmanjšanje vseh emisij toplogrednih plinov v teh sektorjih, na primer z rešitvijo problema zaradi gostote rejnih živali v EU, pa tudi problema emisij zaradi rabe zemljišč, vključenih pri uvoženi krmi in hrani; poziva k usklajeni kombinaciji politik, s katero bi omogočili prehod na trajnostne prakse, na primer ekstenzivno živinorejo, ki bi temeljila na travinju, v okviru mešanega kmetijstva, kjer se bo spoštovala zmogljivost lokalnega okolja in podpirala biotska raznovrstnost;

| 22. | je seznanjen z obetavnimi novostmi na področju krmnih dodatkov, ki pomagajo zmanjšati količino emisij toplogrednih plinov ter živinorejskih onesnaževal v vodi in zraku; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije, da bi olajšala dajanje trajnostnih in inovativnih krmnih dodatkov na trg, in poziva, naj se v ustreznih raziskovalnih programih podpre nadaljnji razvoj teh dodatkov; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen z obetavnimi novostmi na področju krmnih dodatkov, ki pomagajo zmanjšati količino emisij toplogrednih plinov ter živinorejskih onesnaževal v vodi in zraku; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije, da bi olajšala dajanje trajnostnih in inovativnih krmnih dodatkov na trg, in poziva, naj se v ustreznih raziskovalnih programih podpre nadaljnji razvoj teh dodatkov;

| 23. | poudarja, da je ekstenzivna in trajna živinoreja, ki temelji na travinju ali gozdno-pašnih sistemih, ali ekstenzivna ekološka živinoreja, kjer imajo pašniki pogosto veliko okoljsko vrednost, pomembna značilnost evropskega prehranskega sistema in evropskih shem kakovosti ter osrednji element številnih tradicionalnih podeželskih skupnosti, kjer se na ta način produktivno uporabljajo zemljišča, ki bi bila sicer zapuščena; poudarja, da je treba to obliko kmetijske proizvodnje, ki je vezana na zemljišča in nizko gostoto živali, podpirati in spodbujati, saj lahko prinese več pozitivnih učinkov za okolje in ohranjanje kulturne krajine, pomaga varovati podeželje pred odseljevanjem prebivalstva in opuščanjem kmetijske dejavnosti, pa tudi blažiti posledice podnebnih spremembe ter prispeva h krožnemu gospodarstvu in obnavljanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi bilo treba podpreti kmetije, ki so v prehodu na bolj trajnostne oblike proizvodnje in se oddaljujejo od kmetijskih praks, kot sta visoka gostota živali in monokulturni posevki; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo njene politike in programi financiranja podpirali tradicionalno evropsko kulturno krajino, na primer vinograde na strmih pobočjih in terasah ter proizvodnjo na ekstenzivnih traviščih, ki podpira biotsko raznovrstnost; ugotavlja, da je v poročilih držav članic o členu 17 direktive o habitatih (66) poudarjeno, da so mnoga polnaravna travišča v neugodnem, neprimernem ali slabem stanju ohranjenosti in da so ogroženi opraševalci, ki so od njih odvisni, kar ogroža tudi storitve opraševanja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je ekstenzivna in trajna živinoreja, ki temelji na travinju ali gozdno-pašnih sistemih, ali ekstenzivna ekološka živinoreja, kjer imajo pašniki pogosto veliko okoljsko vrednost, pomembna značilnost evropskega prehranskega sistema in evropskih shem kakovosti ter osrednji element številnih tradicionalnih podeželskih skupnosti, kjer se na ta način produktivno uporabljajo zemljišča, ki bi bila sicer zapuščena; poudarja, da je treba to obliko kmetijske proizvodnje, ki je vezana na zemljišča in nizko gostoto živali, podpirati in spodbujati, saj lahko prinese več pozitivnih učinkov za okolje in ohranjanje kulturne krajine, pomaga varovati podeželje pred odseljevanjem prebivalstva in opuščanjem kmetijske dejavnosti, pa tudi blažiti posledice podnebnih spremembe ter prispeva h krožnemu gospodarstvu in obnavljanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi bilo treba podpreti kmetije, ki so v prehodu na bolj trajnostne oblike proizvodnje in se oddaljujejo od kmetijskih praks, kot sta visoka gostota živali in monokulturni posevki; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo njene politike in programi financiranja podpirali tradicionalno evropsko kulturno krajino, na primer vinograde na strmih pobočjih in terasah ter proizvodnjo na ekstenzivnih traviščih, ki podpira biotsko raznovrstnost; ugotavlja, da je v poročilih držav članic o členu 17 direktive o habitatih (66

| 24. | poziva k večji harmonizaciji pravnega okvira za živinorejo v EU z uporabo skupnih, znanstveno utemeljenih kazalnikov dobrobiti živali in pozdravlja zavezo Komisije, da bo po potrebi pregledala veljavno zakonodajo o dobrobiti živali; poudarja, da je treba upoštevati najnovejši znanstveni napredek na področju dobrobiti živali in se odzvati na javne, politične in tržne zahteve po višjih standardih na tem področju; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za postopno odpravo kletk v živinoreji s ciljno končno odpravo do leta 2027; poudarja, da mora postopno odpravljanje temeljiti na znanstveno utemeljeni oceni učinka in da je treba zagotoviti ustrezno prehodno obdobje; poziva Komisijo, naj sprejme pristop po posameznih vrstah, kjer bodo upoštevane in ovrednotene značilnosti posameznih živalskih vrst in uporabljeni sistemi namestitve, prilagojene njihovim specifičnim potrebam, kjer bo varovano zdravje ljudi in živali ter bo delavcem omogočena ustrezna zaščita in zagotovljena podpora v prehodnem obdobju, da bodo lahko kmetje in rejci ostali konkurenčni; |
| --- | --- |

24.

poziva k večji harmonizaciji pravnega okvira za živinorejo v EU z uporabo skupnih, znanstveno utemeljenih kazalnikov dobrobiti živali in pozdravlja zavezo Komisije, da bo po potrebi pregledala veljavno zakonodajo o dobrobiti živali; poudarja, da je treba upoštevati najnovejši znanstveni napredek na področju dobrobiti živali in se odzvati na javne, politične in tržne zahteve po višjih standardih na tem področju; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za postopno odpravo kletk v živinoreji s ciljno končno odpravo do leta 2027; poudarja, da mora postopno odpravljanje temeljiti na znanstveno utemeljeni oceni učinka in da je treba zagotoviti ustrezno prehodno obdobje; poziva Komisijo, naj sprejme pristop po posameznih vrstah, kjer bodo upoštevane in ovrednotene značilnosti posameznih živalskih vrst in uporabljeni sistemi namestitve, prilagojene njihovim specifičnim potrebam, kjer bo varovano zdravje ljudi in živali ter bo delavcem omogočena ustrezna zaščita in zagotovljena podpora v prehodnem obdobju, da bodo lahko kmetje in rejci ostali konkurenčni;

| 25. | želi opozoriti na pomen visokokakovostnega sistema za dobro počutje živali, kamor sodita tudi prevoz in zakol; poudarja, da je visoka raven dobrobiti živali sestavni del trajnostnega razvoja in je bistvena za boljšo kakovost hrane, ki omogoča bolj zdravo prehrano in izpolnjuje zahteve vse večjega števila potrošnikov, prispeva pa tudi k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je potreben skladen in usklajen pristop, s katerim bodo celovito in skupaj obravnavani zdravje ljudi, okolje, biotska raznovrstnost, zdravje in dobrobit živali in podnebje, če naj bi prehranski sistem veljal za trajnostnega; |
| --- | --- |

25.

želi opozoriti na pomen visokokakovostnega sistema za dobro počutje živali, kamor sodita tudi prevoz in zakol; poudarja, da je visoka raven dobrobiti živali sestavni del trajnostnega razvoja in je bistvena za boljšo kakovost hrane, ki omogoča bolj zdravo prehrano in izpolnjuje zahteve vse večjega števila potrošnikov, prispeva pa tudi k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je potreben skladen in usklajen pristop, s katerim bodo celovito in skupaj obravnavani zdravje ljudi, okolje, biotska raznovrstnost, zdravje in dobrobit živali in podnebje, če naj bi prehranski sistem veljal za trajnostnega;

| 26. | meni, da je pomembno zapreti zakonodajne vrzeli, v zakonodaji določiti višje standarde dobrobiti živali in začeti postopke za ugotavljanje kršitev zoper države članice, ki pri izvajanju in izvrševanju veljavne zakonodaje o dobrobiti živali sistemsko ne upoštevajo teh standardov; poudarja, da mora EU nujno upoštevati, kako tretje države spoštujejo standarde dobrobiti živali, zlasti kar zadeva uvožene proizvode; |
| --- | --- |

26.

meni, da je pomembno zapreti zakonodajne vrzeli, v zakonodaji določiti višje standarde dobrobiti živali in začeti postopke za ugotavljanje kršitev zoper države članice, ki pri izvajanju in izvrševanju veljavne zakonodaje o dobrobiti živali sistemsko ne upoštevajo teh standardov; poudarja, da mora EU nujno upoštevati, kako tretje države spoštujejo standarde dobrobiti živali, zlasti kar zadeva uvožene proizvode;

| 27. | poudarja, da bi morale živali pri prevozu in zakolu čim manj trpeti in biti čim manj obremenjene, zato pozdravlja revizijo sedanje zakonodaje o dobrobiti živali na področju prevoza in zakola živali; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo rešitve za lokalni zakol, vključno z mobilnimi klavnicami, z manjšimi enotami in boljšo usposobljenostjo zaposlenih v klavnicah o preprečevanju trpljenja živali; poziva Komisijo, naj, kjer le mogoče, spodbuja alternative prevozu živih živali; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi morale živali pri prevozu in zakolu čim manj trpeti in biti čim manj obremenjene, zato pozdravlja revizijo sedanje zakonodaje o dobrobiti živali na področju prevoza in zakola živali; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo rešitve za lokalni zakol, vključno z mobilnimi klavnicami, z manjšimi enotami in boljšo usposobljenostjo zaposlenih v klavnicah o preprečevanju trpljenja živali; poziva Komisijo, naj, kjer le mogoče, spodbuja alternative prevozu živih živali;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo in izvršujejo ustrezno zakonodajo EU, zlasti Direktivo Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (67); obžaluje trenutno neskladnost s sodbo Sodišča, da se skrb za dobrobit živali ne ustavi na zunanjih mejah EU in da morajo zato tudi prevozniki živali, ki odhajajo iz Evropske unije, pri izstopu iz EU upoštevati evropska pravila o dobrobiti živali, čeprav je treba opozoriti na težave pri uporabi teh pravil, ker gre za tretje jurisdikcije in ozemlja; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo in izvršujejo ustrezno zakonodajo EU, zlasti Direktivo Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (67

| 29. | želi spomniti, da je po podatkih Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah 70 % novih bolezni in pandemij živalskega izvora; izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse pogostejšega nastajanja zoonoz, ki se prenašajo z živali na človeka (antropozoonoze), kot so mrzlica Q, aviarna influenca in novi sev gripe A (H1N1), vse pa še dodatno zaostrujejo podnebne spremembe, degradacija okolja, spremembe v rabi zemljišč, krčenje gozdov, uničevanje in obremenjevanje biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov, nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi ter naši sedanji sistemi proizvodnje hrane in potrošnje; poudarja, da lahko živinorejski sistemi, kjer se tesno skupaj zadržuje tisoče živali podobnega genotipa, poveča njihovo dovzetnost za nalezljive bolezni, saj nastanejo ugodni pogoji za pojav in širjenje zoonoz (68); poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo opuščanje od teh kmetijskih praks in od netrajnostne rabe prostoživečih vrst, vključno z nezakonito trgovino, in premik k boljšemu upravljanju na področju veterinarske preventive in k promoviranju visokih standardov zdravja in dobrobiti živali tudi pri trgovinskih partnericah EU, da bi preprečili širjenje zoonoz in na svetovni ravni kot najboljšo prakso promovirali visoke standarde biološke zaščite, zasnovane v EU; se zaveda, da sta ključni dejavnik pri obvladovanju novih groženj za ljudi in živali preprečevanje bolezni in pripravljenost nanje, torej razpoložljivost diagnostičnih in preventivnih metod ter metod zdravljenja; |
| --- | --- |

29.

želi spomniti, da je po podatkih Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah 70 % novih bolezni in pandemij živalskega izvora; izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse pogostejšega nastajanja zoonoz, ki se prenašajo z živali na človeka (antropozoonoze), kot so mrzlica Q, aviarna influenca in novi sev gripe A (H1N1), vse pa še dodatno zaostrujejo podnebne spremembe, degradacija okolja, spremembe v rabi zemljišč, krčenje gozdov, uničevanje in obremenjevanje biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov, nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi ter naši sedanji sistemi proizvodnje hrane in potrošnje; poudarja, da lahko živinorejski sistemi, kjer se tesno skupaj zadržuje tisoče živali podobnega genotipa, poveča njihovo dovzetnost za nalezljive bolezni, saj nastanejo ugodni pogoji za pojav in širjenje zoonoz (68

| 30. | pozdravlja potrditev Komisije, da je ekološko kmetovanje izredno pomemben sestavni del teženj EU za bolj trajnosten prehranski sistem EU in za povečanje deleža kmetijskih zemljišč v Uniji, ki se bodo do leta 2030 obdelovala z ekološkimi metodami; poudarja, da je večina držav članic že sprejela cilje za povečanje kmetijskih površin z ekološko pridelavo; z zanimanjem pričakuje analizo ekološkega sektorja v splošni oceni učinka strategije in poudarja, da je za večjo uveljavitev ekološkega kmetovanja pomemben evropski akcijski načrt; poudarja, da morajo razvoj in povečevanje ekološkega sektorja spremljati razvoj trga in dobavnih verig ter ukrepi za spodbujanje povpraševanja po ekološki hrani in pridobivanje zaupanja potrošnikov, skupaj z javnimi naročili, raziskavami, inovacijami, usposabljanjem in prenosom znanstvenega védenja, kar bo vse prispevalo k stabilnosti trga ekoloških proizvodov in k pravičnemu plačilu za kmete; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja potrditev Komisije, da je ekološko kmetovanje izredno pomemben sestavni del teženj EU za bolj trajnosten prehranski sistem EU in za povečanje deleža kmetijskih zemljišč v Uniji, ki se bodo do leta 2030 obdelovala z ekološkimi metodami; poudarja, da je večina držav članic že sprejela cilje za povečanje kmetijskih površin z ekološko pridelavo; z zanimanjem pričakuje analizo ekološkega sektorja v splošni oceni učinka strategije in poudarja, da je za večjo uveljavitev ekološkega kmetovanja pomemben evropski akcijski načrt; poudarja, da morajo razvoj in povečevanje ekološkega sektorja spremljati razvoj trga in dobavnih verig ter ukrepi za spodbujanje povpraševanja po ekološki hrani in pridobivanje zaupanja potrošnikov, skupaj z javnimi naročili, raziskavami, inovacijami, usposabljanjem in prenosom znanstvenega védenja, kar bo vse prispevalo k stabilnosti trga ekoloških proizvodov in k pravičnemu plačilu za kmete;

| 31. | pozdravlja pristop promoviranja, spodbujanja in nagrajevanja naravne sekvestracije ogljika v tleh, kar je bilo ponekod na kmetijah že doseženo, in se s tem dodatno nagrajuje kmete za razvoj in ohranjanje dobrih kmetijskih praks za sekvestracijo ogljika, kar bi moralo pripomoči k povečevanju ponorov ogljika v EU; poudarja, da bi bilo treba s kmetijsko in prehransko politiko olajšati prehod na trajnostno kmetovanje in kmete nagrajevati za okoljske in podnebne dobrine, ki jih zagotavljajo; želi opozoriti na pomen ekosistemskih rešitev, kot so široka uporaba kolobarjenja, vmesne kulture, permakultura, agroekologija in obnova ekosistemov, zlasti pa obnova in vzdrževanje šotišč za povečanje naravnih ogljikovih ponorov in sekvestracijo ogljika; po drugi strani pa poudarja, da ne bi smeli finančno spodbujati ali nagrajevati kmetijstva in modelov kmetovanja, ki negativno vplivajo na podnebje, biotsko raznovrstnost, tla, vodo in zrak ali na dobrobit živali in da jim ne bi smeli dajati sredstev za podnebne ukrepe; poziva Komisijo, naj razišče možnost okvira za zanesljivo količinsko opredelitev in certificiranje ogljika, pri čemer bi se morali varovati napačnega prikazovanja oziroma lažnega zelenega oglaševanja; poziva Komisijo, naj predstavi več možnosti za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine, in poudarja, da so trgi ogljika precej širši sklop regulativnih in neregulativnih ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ter meni, da bi bile lahko te sheme del širšega nabora spodbude za doseganje podnebnih ciljev; poziva, naj bodo predlogi v skladu s cilji o dobrobiti živali ter okoljskimi cilji in načelom neškodovanja iz zelenega dogovora; podpira spodbude za uvajanje regenerativnih kmetijskih praks, izboljšanje dostopa do tehnologij, podatkov, usposabljanja in informacij ter dopolnjevanje dohodkov kmetov s sekvestracijo ogljika in plačili za ekosistemske storitve, s čimer bi povečali njihovo odpornost; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pristop promoviranja, spodbujanja in nagrajevanja naravne sekvestracije ogljika v tleh, kar je bilo ponekod na kmetijah že doseženo, in se s tem dodatno nagrajuje kmete za razvoj in ohranjanje dobrih kmetijskih praks za sekvestracijo ogljika, kar bi moralo pripomoči k povečevanju ponorov ogljika v EU; poudarja, da bi bilo treba s kmetijsko in prehransko politiko olajšati prehod na trajnostno kmetovanje in kmete nagrajevati za okoljske in podnebne dobrine, ki jih zagotavljajo; želi opozoriti na pomen ekosistemskih rešitev, kot so široka uporaba kolobarjenja, vmesne kulture, permakultura, agroekologija in obnova ekosistemov, zlasti pa obnova in vzdrževanje šotišč za povečanje naravnih ogljikovih ponorov in sekvestracijo ogljika; po drugi strani pa poudarja, da ne bi smeli finančno spodbujati ali nagrajevati kmetijstva in modelov kmetovanja, ki negativno vplivajo na podnebje, biotsko raznovrstnost, tla, vodo in zrak ali na dobrobit živali in da jim ne bi smeli dajati sredstev za podnebne ukrepe; poziva Komisijo, naj razišče možnost okvira za zanesljivo količinsko opredelitev in certificiranje ogljika, pri čemer bi se morali varovati napačnega prikazovanja oziroma lažnega zelenega oglaševanja; poziva Komisijo, naj predstavi več možnosti za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine, in poudarja, da so trgi ogljika precej širši sklop regulativnih in neregulativnih ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ter meni, da bi bile lahko te sheme del širšega nabora spodbude za doseganje podnebnih ciljev; poziva, naj bodo predlogi v skladu s cilji o dobrobiti živali ter okoljskimi cilji in načelom neškodovanja iz zelenega dogovora; podpira spodbude za uvajanje regenerativnih kmetijskih praks, izboljšanje dostopa do tehnologij, podatkov, usposabljanja in informacij ter dopolnjevanje dohodkov kmetov s sekvestracijo ogljika in plačili za ekosistemske storitve, s čimer bi povečali njihovo odpornost;

| 32. | poudarja, da je za stabilne donose in rastlinske sorte, prilagojene pritiskom podnebnih sprememb, zelo pomembna varnost in raznolikost semen in razmnoževalnega materiala, vključno s tradicionalnimi in lokalno prilagojenimi sortami ter sortami, primernimi za ekološko pridelavo in kmetijske sisteme z manj vložki, obenem pa je treba poskrbeti za preglednost in kmetom zagotoviti prosto izbiro ter dostop do genskih virov in inovativnih žlahtniteljskih tehnik, da bodo lahko prispevali k zdravim semenom in varovali rastline pred škodljivci in boleznimi, pomagati pa jim je treba tudi obvladovati naraščajoča tveganja zaradi podnebnih sprememb in poskrbeti za spodbude za odprte inovacije z različnimi sortami; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je za stabilne donose in rastlinske sorte, prilagojene pritiskom podnebnih sprememb, zelo pomembna varnost in raznolikost semen in razmnoževalnega materiala, vključno s tradicionalnimi in lokalno prilagojenimi sortami ter sortami, primernimi za ekološko pridelavo in kmetijske sisteme z manj vložki, obenem pa je treba poskrbeti za preglednost in kmetom zagotoviti prosto izbiro ter dostop do genskih virov in inovativnih žlahtniteljskih tehnik, da bodo lahko prispevali k zdravim semenom in varovali rastline pred škodljivci in boleznimi, pomagati pa jim je treba tudi obvladovati naraščajoča tveganja zaradi podnebnih sprememb in poskrbeti za spodbude za odprte inovacije z različnimi sortami;

| 33. | opozarja na morebitne negativne učinke koncentracije in monopolizacije v sektorju semen in poziva Komisijo, naj po potrebi ukrepa proti temu; ob tem poudarja, da so pomembne odprte inovacije, ki se zagotovijo z žlahtniteljskimi pravicami, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da imajo široko zastavljeni patenti v sektorju semen v tem pogledu škodljive učinke; meni, da za zasebne državljane in male kmete, ki v nekomercialne namene proizvajajo in uporabljajo tradicionalne in lokalno prilagojene sorte semen, ne bi smeli uporabljati nesorazmernih predpisov na ravni EU in nacionalni ravni; poudarja pomen ohranjanja močnega enotnega trga za sektor semen v EU; |
| --- | --- |

33.

opozarja na morebitne negativne učinke koncentracije in monopolizacije v sektorju semen in poziva Komisijo, naj po potrebi ukrepa proti temu; ob tem poudarja, da so pomembne odprte inovacije, ki se zagotovijo z žlahtniteljskimi pravicami, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da imajo široko zastavljeni patenti v sektorju semen v tem pogledu škodljive učinke; meni, da za zasebne državljane in male kmete, ki v nekomercialne namene proizvajajo in uporabljajo tradicionalne in lokalno prilagojene sorte semen, ne bi smeli uporabljati nesorazmernih predpisov na ravni EU in nacionalni ravni; poudarja pomen ohranjanja močnega enotnega trga za sektor semen v EU;

| 34. | poziva k intenzivnejšemu usklajevanju na ravni EU za spodbujanje ohranjanja in trajnostne rabe genske raznovrstnosti in k oblikovanju skupne platforme EU za izmenjavo informacij glede ohranjenih genskih virov; |
| --- | --- |

34.

poziva k intenzivnejšemu usklajevanju na ravni EU za spodbujanje ohranjanja in trajnostne rabe genske raznovrstnosti in k oblikovanju skupne platforme EU za izmenjavo informacij glede ohranjenih genskih virov;

| 35. | pozdravlja najavljeno revizijo tržnih pravil za tradicionalne in lokalno prilagojene sorte, da bi jih pomagali ohraniti in trajnostno uporabljati; poudarja, da so potrebni ukrepi za registracijo semenskih sort, tudi za ekološko kmetovanje, ter da je treba tradicionalnim in lokalno prilagojenim sortam zagotoviti lažji dostop do trga; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja najavljeno revizijo tržnih pravil za tradicionalne in lokalno prilagojene sorte, da bi jih pomagali ohraniti in trajnostno uporabljati; poudarja, da so potrebni ukrepi za registracijo semenskih sort, tudi za ekološko kmetovanje, ter da je treba tradicionalnim in lokalno prilagojenim sortam zagotoviti lažji dostop do trga;

| 36. | je seznanjen s študijo o statusu novih genomskih tehnik v pravu Unije in v sodbi Sodišča v zadevi C-528/161a (SWD(2021)0092) ter z napovedjo Komisije, da namerava uvesti regulativne ukrepe politike z oceno učinka in javnim posvetovanjem o rastlinah, pridobljenih z nekaterimi novimi genomskimi tehnikami, s katerimi naj bi zagotovili visoko varstvo zdravja ljudi in živali ter okolja, obenem pa z znanostjo in inovacijami še dodatno pridobili, zlasti v smislu prispevanja k trajnostnosti in ciljem trajnostnega razvoja v okviru evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“; želi opozoriti na previdnostnega načela in meni, da je treba kmetom, predelovalcem in potrošnikom zagotoviti preglednost in prosto izbiro, ter poudarja, da bi bilo treba pri teh regulativnih ukrepih izvesti oceno tveganj in poglobljen pregled ter oceniti možnosti za sledljivost in označevanje, zato da bi poskrbeli za ustrezen regulativni nadzor in potrošnikom omogočili dovolj informacij, tudi o proizvodih iz tretjih držav, zato da bodo zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen s študijo o statusu novih genomskih tehnik v pravu Unije in v sodbi Sodišča v zadevi C-528/161a (SWD(2021)0092) ter z napovedjo Komisije, da namerava uvesti regulativne ukrepe politike z oceno učinka in javnim posvetovanjem o rastlinah, pridobljenih z nekaterimi novimi genomskimi tehnikami, s katerimi naj bi zagotovili visoko varstvo zdravja ljudi in živali ter okolja, obenem pa z znanostjo in inovacijami še dodatno pridobili, zlasti v smislu prispevanja k trajnostnosti in ciljem trajnostnega razvoja v okviru evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“; želi opozoriti na previdnostnega načela in meni, da je treba kmetom, predelovalcem in potrošnikom zagotoviti preglednost in prosto izbiro, ter poudarja, da bi bilo treba pri teh regulativnih ukrepih izvesti oceno tveganj in poglobljen pregled ter oceniti možnosti za sledljivost in označevanje, zato da bi poskrbeli za ustrezen regulativni nadzor in potrošnikom omogočili dovolj informacij, tudi o proizvodih iz tretjih držav, zato da bodo zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji;

| 37. | ponovno poziva Komisijo, naj čim prej predloži nov zakonodajni predlog o kloniranju in živilih iz kloniranih organizmov; vztraja, da bi morala v predlogu prepovedati kloniranje, dajanje kloniranih živali, njihovega reprodukcijskega materiala in njihovih potomcev na trg ter njihov uvoz, pa tudi dajanje hrane iz kloniranih živali in njihovih potomcev na trg ter uvoz tovrstne hrane; globoko obžaluje, da ni ukrepov za regulacijo kloniranih osebkov in njihovih potomcev, ter ponavlja, da se ne smejo izvajati naravni ali umetni postopki gojenja ali vzreje, ki povzročajo ali bi lahko povzročili trpljenje ali poškodbe uporabljenih živali, in da je treba zagotoviti, da hrana iz kloniranih živali in njihovih potomcev bo ne prišla v prehransko verigo; |
| --- | --- |

37.

ponovno poziva Komisijo, naj čim prej predloži nov zakonodajni predlog o kloniranju in živilih iz kloniranih organizmov; vztraja, da bi morala v predlogu prepovedati kloniranje, dajanje kloniranih živali, njihovega reprodukcijskega materiala in njihovih potomcev na trg ter njihov uvoz, pa tudi dajanje hrane iz kloniranih živali in njihovih potomcev na trg ter uvoz tovrstne hrane; globoko obžaluje, da ni ukrepov za regulacijo kloniranih osebkov in njihovih potomcev, ter ponavlja, da se ne smejo izvajati naravni ali umetni postopki gojenja ali vzreje, ki povzročajo ali bi lahko povzročili trpljenje ali poškodbe uporabljenih živali, in da je treba zagotoviti, da hrana iz kloniranih živali in njihovih potomcev bo ne prišla v prehransko verigo;

| 38. | poudarja, da imajo evropski kmetje pomembno vlogo pri prehodu na trajnosten prehranski sistem, in poudarja, da je treba temu nameniti zadostna finančna sredstva; poudarja, da je treba uporabljati, spodbujati in podpirati vse različne trajnostne proizvodne metode, vključno z ekološko in integrirano pridelavo in agroekologijo, saj pomagajo k okoljski trajnostnosti, povečujejo skupni obseg obdelovalnih površin, ki se obdelujejo z okolju prijaznimi sistemi, in jamčijo za kakovostne, varne ter količinsko in cenovno ustrezne proizvode; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da imajo evropski kmetje pomembno vlogo pri prehodu na trajnosten prehranski sistem, in poudarja, da je treba temu nameniti zadostna finančna sredstva; poudarja, da je treba uporabljati, spodbujati in podpirati vse različne trajnostne proizvodne metode, vključno z ekološko in integrirano pridelavo in agroekologijo, saj pomagajo k okoljski trajnostnosti, povečujejo skupni obseg obdelovalnih površin, ki se obdelujejo z okolju prijaznimi sistemi, in jamčijo za kakovostne, varne ter količinsko in cenovno ustrezne proizvode;

| 39. | vztraja, da morajo nacionalni strateški načrti, ki naj bi jih v okviru nove skupne kmetijske politike pripravile države članice in potrdila Komisija, zagotoviti ustrezno finančno podporo vsem kmetom in gozdarjem v EU, da bodo bolj konkurenčni in bodo imeli ustrezne dohodke, tako da bodo lahko z družinami živeli dostojen standard, s tem pa se bo tudi preprečevalo izseljevanje s podeželja in se bodo ohranile živahne podeželske skupnosti; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da morajo nacionalni strateški načrti, ki naj bi jih v okviru nove skupne kmetijske politike pripravile države članice in potrdila Komisija, zagotoviti ustrezno finančno podporo vsem kmetom in gozdarjem v EU, da bodo bolj konkurenčni in bodo imeli ustrezne dohodke, tako da bodo lahko z družinami živeli dostojen standard, s tem pa se bo tudi preprečevalo izseljevanje s podeželja in se bodo ohranile živahne podeželske skupnosti;

| 40. | pozdravlja, da bo nova skupna kmetijska politika ponudila spodbude za podpiranje inovativnih, digitalnih, ekoloških, regionalnih in trajnostnih poslovnih modelov kmetijske in obrtne živilske proizvodnje, zlasti s podpiranjem kratkih dobavnih verig, proizvodov z zaščitenimi geografskimi označbami ali označbami porekla, spoštovanjem pravil enotnega trga ter s pristopi, kot je inovativna lokalna logistika, npr. tako imenovana zelena vozlišča, in vključevanjem obrtne živilske proizvodnje v druge storitve na kmetijskih območjih, na primer v turizem ali gastronomijo; poudarja, da so pri spodbujanju trajnostnih dobavnih verig pomembni regionalno trženje kmetijskih proizvodov in partnerstva; priznava, da je v primerih, ko ni lokalne proizvodnje, vendarle potreben uvoz; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja, da bo nova skupna kmetijska politika ponudila spodbude za podpiranje inovativnih, digitalnih, ekoloških, regionalnih in trajnostnih poslovnih modelov kmetijske in obrtne živilske proizvodnje, zlasti s podpiranjem kratkih dobavnih verig, proizvodov z zaščitenimi geografskimi označbami ali označbami porekla, spoštovanjem pravil enotnega trga ter s pristopi, kot je inovativna lokalna logistika, npr. tako imenovana zelena vozlišča, in vključevanjem obrtne živilske proizvodnje v druge storitve na kmetijskih območjih, na primer v turizem ali gastronomijo; poudarja, da so pri spodbujanju trajnostnih dobavnih verig pomembni regionalno trženje kmetijskih proizvodov in partnerstva; priznava, da je v primerih, ko ni lokalne proizvodnje, vendarle potreben uvoz;

| 41. | poziva Komisijo, naj potrdi samo tiste nacionalne strateške načrte skupne kmetijske politike, ki bodo nedvoumno izkazovali prizadevanje za trajnostnost v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu in ki bodo v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, ustreznimi unijskimi cilji in Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj potrdi samo tiste nacionalne strateške načrte skupne kmetijske politike, ki bodo nedvoumno izkazovali prizadevanje za trajnostnost v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu in ki bodo v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, ustreznimi unijskimi cilji in Pariškim sporazumom;

| 42. | poziva, naj se v teh načrtih ustrezno upoštevajo specifični izzivi, s katerimi se spoprijemajo najbolj oddaljene regije EU, in sicer na področju biotske raznovrstnosti, kmetijske proizvodnje ter oskrbe z živili in surovinami; poudarja, da je treba kmetijstvu EU zagotoviti ustrezno finančno podporo iz skupne kmetijske politike, če naj prispeva k prehodu na podnebno nevtralnost in k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da so okrepljeni podporni ukrepi, tudi programi usposabljanja in svetovalne storitve, pomembni za omogočanje kmetom, da bodo lahko izpolnili svojo vlogo pri doseganju ciljev strategije; poziva k izvajanju „okrepljenih ekoshem“ v nacionalnih strateških načrtih v skladu s stališčem Parlamenta, saj bi se na ta način izognili podvajanju in preverjanju pogojenosti; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se v teh načrtih ustrezno upoštevajo specifični izzivi, s katerimi se spoprijemajo najbolj oddaljene regije EU, in sicer na področju biotske raznovrstnosti, kmetijske proizvodnje ter oskrbe z živili in surovinami; poudarja, da je treba kmetijstvu EU zagotoviti ustrezno finančno podporo iz skupne kmetijske politike, če naj prispeva k prehodu na podnebno nevtralnost in k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da so okrepljeni podporni ukrepi, tudi programi usposabljanja in svetovalne storitve, pomembni za omogočanje kmetom, da bodo lahko izpolnili svojo vlogo pri doseganju ciljev strategije; poziva k izvajanju „okrepljenih ekoshem“ v nacionalnih strateških načrtih v skladu s stališčem Parlamenta, saj bi se na ta način izognili podvajanju in preverjanju pogojenosti;

| 43. | poudarja, da so zdrava tla pogoj za zagotavljanje zanesljive proizvodnje hrane, krme in vlaken; zato poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU preprečijo njihovo nadaljnjo degradacijo; poudarja, da so kmetijska tla osnovni naravni vir in da je njihovo dobro stanje ključno za izpolnitev strategije „od vil do vilic“; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna je nova strategija za tla, in poziva Komisijo, naj na njeni podlagi sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila potrebne rešitve; priznava, kako pomembne so organske snovi v tleh in biotska raznovrstnost ter storitve in dobrine, ki se s tem zagotavljajo; obžaluje, da so tla pod vse večjim pritiskom; meni, da je treba poskrbeti za zanesljivo spremljanje talnih organizmov ter trendov glede njihove razširjenosti in obsega na ravni EU, ki ga je treba uvesti in vzdrževati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so zdrava tla pogoj za zagotavljanje zanesljive proizvodnje hrane, krme in vlaken; zato poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU preprečijo njihovo nadaljnjo degradacijo; poudarja, da so kmetijska tla osnovni naravni vir in da je njihovo dobro stanje ključno za izpolnitev strategije „od vil do vilic“; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna je nova strategija za tla, in poziva Komisijo, naj na njeni podlagi sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila potrebne rešitve; priznava, kako pomembne so organske snovi v tleh in biotska raznovrstnost ter storitve in dobrine, ki se s tem zagotavljajo; obžaluje, da so tla pod vse večjim pritiskom; meni, da je treba poskrbeti za zanesljivo spremljanje talnih organizmov ter trendov glede njihove razširjenosti in obsega na ravni EU, ki ga je treba uvesti in vzdrževati v vseh državah članicah;

| 44. | priznava, da je pomembno imeti zelo raznolike krajinske značilnosti, saj so bistvene za vzdrževanje osnovnih ekosistemskih storitev, kot sta opraševanje ali naravno zatiranje škodljivcev, in za kmetijsko proizvodnjo ter dolgoročno tudi povečujejo kmetijsko produktivnost; pozdravlja cilj EU, da bo temu namenila vsaj 10 % kmetijskih površin; želi spomniti na ugotovitve iz ocene učinka, objavljene 20. oktobra 2011 z naslovom Common agricultural policy towards 2020 (Skupna kmetijska politika do leta 2020) (SEC(2011)1153), kjer je je navedeno, da na ravni kmetij ne bo prišlo do večjih vplivov na proizvodnjo in dohodek; |
| --- | --- |

44.

priznava, da je pomembno imeti zelo raznolike krajinske značilnosti, saj so bistvene za vzdrževanje osnovnih ekosistemskih storitev, kot sta opraševanje ali naravno zatiranje škodljivcev, in za kmetijsko proizvodnjo ter dolgoročno tudi povečujejo kmetijsko produktivnost; pozdravlja cilj EU, da bo temu namenila vsaj 10 % kmetijskih površin; želi spomniti na ugotovitve iz ocene učinka, objavljene 20. oktobra 2011 z naslovom Common agricultural policy towards 2020

| 45. | poudarja, da kmetijskih zemljišč ni na pretek, zato jih je treba učinkovito uporabljati; poudarja, da je treba v strategijo vključiti inovativne modele kmetovanja z majhnim odtisom rabe zemljišč, kot sta vrtnarstvo in gojenje žuželk; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da kmetijskih zemljišč ni na pretek, zato jih je treba učinkovito uporabljati; poudarja, da je treba v strategijo vključiti inovativne modele kmetovanja z majhnim odtisom rabe zemljišč, kot sta vrtnarstvo in gojenje žuželk;

| 46. | poudarja, da je zaščiteno gojenje sadja in zelenjave v sodobnih rastlinjakih zelo trajnosten sistem proizvodnje hrane, ki se uporablja vse pogosteje in prinaša številne koristi; poziva Komisijo, naj prizna preobražanje evropskega vrtnarskega sektorja, kar omogoča bolj trajnostno proizvodnjo hrane in prispeva k prehranski varnosti, varnosti hrane, učinkovitejši rabi virov in manjšim količinam živilskih odpadkov v celotni verigi proizvodnje hrane; poudarja, da sodobno vrtnarstvo poleg majhnega odtisa rabe zemljišč prispeva tudi k različnim ciljem strategije „od vil do vilic“, na primer o majhni potrebi po vložkih, učinkoviti rabi virov ter proizvodnji sadja in zelenjave blizu kraja potrošnje, in s tem pripomore h krajšim dobavnim verigam in zanesljivi oskrbi; poziva Komisijo, naj razmisli o naložbah v raziskave in inovacije, povezane z zaščitenimi sistemi gojenja v sodobnih rastlinjakih, ki porabijo manj virov za enake količine pridelka; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je zaščiteno gojenje sadja in zelenjave v sodobnih rastlinjakih zelo trajnosten sistem proizvodnje hrane, ki se uporablja vse pogosteje in prinaša številne koristi; poziva Komisijo, naj prizna preobražanje evropskega vrtnarskega sektorja, kar omogoča bolj trajnostno proizvodnjo hrane in prispeva k prehranski varnosti, varnosti hrane, učinkovitejši rabi virov in manjšim količinam živilskih odpadkov v celotni verigi proizvodnje hrane; poudarja, da sodobno vrtnarstvo poleg majhnega odtisa rabe zemljišč prispeva tudi k različnim ciljem strategije „od vil do vilic“, na primer o majhni potrebi po vložkih, učinkoviti rabi virov ter proizvodnji sadja in zelenjave blizu kraja potrošnje, in s tem pripomore h krajšim dobavnim verigam in zanesljivi oskrbi; poziva Komisijo, naj razmisli o naložbah v raziskave in inovacije, povezane z zaščitenimi sistemi gojenja v sodobnih rastlinjakih, ki porabijo manj virov za enake količine pridelka;

| 47. | poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k razširitvi ali uvedbi sistemov, ki bodo javnosti omogočali najem in uporabo zapuščenih in neuporabljenih zemljišč v državni lasti za proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k razširitvi ali uvedbi sistemov, ki bodo javnosti omogočali najem in uporabo zapuščenih in neuporabljenih zemljišč v državni lasti za proizvodnjo hrane;

| 48. | poudarja, da je pomembno uporabljati kmetijsko-gozdarske in gozdne zavese za zmanjšanje pritiska na naravne gozdove, blaženje podnebnih sprememb in povečanje produktivnosti, ter tudi alternative uporabi gnojil v kmetijski proizvodnji; spodbuja Komisijo in države članice, naj v svojih prihodnjih nacionalnih strateških načrtih zasnujejo orodja, s katerimi bodo spodbujale pogozdovanje in ponovno pogozdovanje ter po možnosti spodbujale kmetijsko-gozdarske sisteme, vključno z gozdno-pašnimi sistemi; poziva Komisijo, naj spodbuja vseunijske specializirane programe usposabljanja, da bi kmetje spoznali koristi vključevanja gozdne vegetacije v kmetijstvo; poudarja, da bi morala obnova in pomladitev sedanjih kmetijsko-gozdarskih sistemov ter uvedba novih bistveno prispevati k doseganju cilja glede treh milijard dreves, kar bo koristilo tako ciljem glede biotske raznovrstnosti kot podnebnim ciljem ter cilju diverzifikacije in krožnosti; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je pomembno uporabljati kmetijsko-gozdarske in gozdne zavese za zmanjšanje pritiska na naravne gozdove, blaženje podnebnih sprememb in povečanje produktivnosti, ter tudi alternative uporabi gnojil v kmetijski proizvodnji; spodbuja Komisijo in države članice, naj v svojih prihodnjih nacionalnih strateških načrtih zasnujejo orodja, s katerimi bodo spodbujale pogozdovanje in ponovno pogozdovanje ter po možnosti spodbujale kmetijsko-gozdarske sisteme, vključno z gozdno-pašnimi sistemi; poziva Komisijo, naj spodbuja vseunijske specializirane programe usposabljanja, da bi kmetje spoznali koristi vključevanja gozdne vegetacije v kmetijstvo; poudarja, da bi morala obnova in pomladitev sedanjih kmetijsko-gozdarskih sistemov ter uvedba novih bistveno prispevati k doseganju cilja glede treh milijard dreves, kar bo koristilo tako ciljem glede biotske raznovrstnosti kot podnebnim ciljem ter cilju diverzifikacije in krožnosti;

| 49. | poudarja pomen trdnih in strogih meril za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na osnovi biomase ter poziva Komisijo, naj v okviru pregleda direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov pripravi znanstveno utemeljena merila; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen trdnih in strogih meril za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na osnovi biomase ter poziva Komisijo, naj v okviru pregleda direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov pripravi znanstveno utemeljena merila;

| 50. | opozarja, da evropski agroživilski in ribiški sistem ljudem neprekinjeno zagotavljata zadostno in raznoliko oskrbo z varno, hranljivo, cenovno dostopno in trajnostno proizvedeno hrano, ter poudarja, da se bo z večjo gospodarsko, okoljsko in socialno trajnostnostjo živilske proizvodnje povečala tudi njena odpornost ter da se bodo odpirale nove gospodarske priložnosti in prispevalo k uporabi surovin evropskega porekla; poudarja, da lahko k vsem tem ciljem pripomoremo tudi z več lokalno proizvedene hrane, tudi k cilju prehranske varnosti; želi spomniti, da si 33 milijonov ljudi v EU (69) vsak drugi dan ne more privoščiti kakovostnega obroka; poudarja, da so za cenovno dostopnost in razpoložljivost hrane potrebni ustrezni odzivi v politiki in da morata ti zahtevi ostati poglavitni pri vrednotenju povišanih proizvodnih stroškov, na primer stroškov zaradi spremenjenih kmetijskih praks; poudarja, da je treba podpreti razvoj trajnostnih živilskih malih in srednjih podjetij na podeželju; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da evropski agroživilski in ribiški sistem ljudem neprekinjeno zagotavljata zadostno in raznoliko oskrbo z varno, hranljivo, cenovno dostopno in trajnostno proizvedeno hrano, ter poudarja, da se bo z večjo gospodarsko, okoljsko in socialno trajnostnostjo živilske proizvodnje povečala tudi njena odpornost ter da se bodo odpirale nove gospodarske priložnosti in prispevalo k uporabi surovin evropskega porekla; poudarja, da lahko k vsem tem ciljem pripomoremo tudi z več lokalno proizvedene hrane, tudi k cilju prehranske varnosti; želi spomniti, da si 33 milijonov ljudi v EU (69

| 51. | poziva Komisijo, naj v strategijo „od vil do vilic“ vključi problematiko pomoči v hrani, saj mnogi Evropejci nimajo dovolj hrane, zlasti enostarševske družine in študentje, in se bo število teh ljudi zaradi socialnih in gospodarskih posledic pandemije še povečalo; priznava edinstveno vlogo združenj za pomoč v hrani v Evropski uniji, ki jih je treba bolj podpreti zaradi naraščajočega števila ljudi, ki potrebujejo pomoč; meni, da bi morali za večjo odpornost našega prehranskega sistema okrepiti povezave med prehranskimi in kmetijskimi politikami na vseh ravneh, od lokalne pa vse do evropske ravni; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v strategijo „od vil do vilic“ vključi problematiko pomoči v hrani, saj mnogi Evropejci nimajo dovolj hrane, zlasti enostarševske družine in študentje, in se bo število teh ljudi zaradi socialnih in gospodarskih posledic pandemije še povečalo; priznava edinstveno vlogo združenj za pomoč v hrani v Evropski uniji, ki jih je treba bolj podpreti zaradi naraščajočega števila ljudi, ki potrebujejo pomoč; meni, da bi morali za večjo odpornost našega prehranskega sistema okrepiti povezave med prehranskimi in kmetijskimi politikami na vseh ravneh, od lokalne pa vse do evropske ravni;

| 52. | pozdravlja, da je eden od namenov evropskega zelenega dogovora zagotoviti dostojne življenjske pogoje ljudem, ki delajo v kmetijstvu in akvakulturi, in njihovim družinam; poudarja, da je treba v vse prihodnje pobude strategije v celoti vključiti socialno razsežnost, pa tudi gospodarsko in okoljsko razsežnost; poudarja, da je pandemija covida-19 na novo osvetlila težke delovne in življenjske razmere, zato poudarja, da je pomembno varovati individualne in kolektivne delavske in socialne pravice kmetijskih in drugih delavcev, na primer sezonskih in mobilnih delavcev, ki so zaposleni v verigi preskrbe s hrano v EU; poziva, da je treba delavcem v tem sektorju zagotoviti dostojne delovne in življenjske pogoje, kolektivna pogajanja in socialno zaščito; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja, da je eden od namenov evropskega zelenega dogovora zagotoviti dostojne življenjske pogoje ljudem, ki delajo v kmetijstvu in akvakulturi, in njihovim družinam; poudarja, da je treba v vse prihodnje pobude strategije v celoti vključiti socialno razsežnost, pa tudi gospodarsko in okoljsko razsežnost; poudarja, da je pandemija covida-19 na novo osvetlila težke delovne in življenjske razmere, zato poudarja, da je pomembno varovati individualne in kolektivne delavske in socialne pravice kmetijskih in drugih delavcev, na primer sezonskih in mobilnih delavcev, ki so zaposleni v verigi preskrbe s hrano v EU; poziva, da je treba delavcem v tem sektorju zagotoviti dostojne delovne in življenjske pogoje, kolektivna pogajanja in socialno zaščito;

| 53. | spodbuja Komisijo in države članice, naj kmetijska zemljišča, kmetijsko strokovno in tehnično znanje, verigo preskrbe s hrano in delavce v njej obravnavajo kot strateško orodje za zagotavljanje varnosti in dobrega počutja vseh Evropejcev ter naj zagotovijo, da bodo delovni pogoji in pogoji socialne zaščite vseh delavcev v vsej evropski kmetijsko-živilski verigi ustrezali nacionalnim, evropskim in mednarodnim standardom; |
| --- | --- |

53.

spodbuja Komisijo in države članice, naj kmetijska zemljišča, kmetijsko strokovno in tehnično znanje, verigo preskrbe s hrano in delavce v njej obravnavajo kot strateško orodje za zagotavljanje varnosti in dobrega počutja vseh Evropejcev ter naj zagotovijo, da bodo delovni pogoji in pogoji socialne zaščite vseh delavcev v vsej evropski kmetijsko-živilski verigi ustrezali nacionalnim, evropskim in mednarodnim standardom;

| 54. | poudarja, kako pomembni so sezonski delavci za dobro delujočo dobavno verigo, in poziva, naj se jim zagotovijo ustrezne delovne in življenjske razmere; spodbuja trgovce na drobno, naj prevzamejo svoj del odgovornosti in pri svojih nakupovalnih praksah upoštevajo merila socialne, okoljske in gospodarske trajnostnosti; |
| --- | --- |

54.

poudarja, kako pomembni so sezonski delavci za dobro delujočo dobavno verigo, in poziva, naj se jim zagotovijo ustrezne delovne in življenjske razmere; spodbuja trgovce na drobno, naj prevzamejo svoj del odgovornosti in pri svojih nakupovalnih praksah upoštevajo merila socialne, okoljske in gospodarske trajnostnosti;

| 55. | pozdravlja, da namerava Komisija predlagati načrt za izredne razmere za obvladovanje prehranskih kriz, pri čemer bo upoštevala izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, in vključila usklajene ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga; meni, da lahko pri obvladovanju tovrstnih kriz pomaga tudi promoviranje teritorialnih prehranskih projektov, ki spodbujajo razvoj kratkih oskrbovalnih verig v državah članicah; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja, da namerava Komisija predlagati načrt za izredne razmere za obvladovanje prehranskih kriz, pri čemer bo upoštevala izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, in vključila usklajene ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga; meni, da lahko pri obvladovanju tovrstnih kriz pomaga tudi promoviranje teritorialnih prehranskih projektov, ki spodbujajo razvoj kratkih oskrbovalnih verig v državah članicah;

| 56. | se strinja, da je pandemija covida-19 pokazala na pomen stabilnega, trajnostnega in odpornega prehranskega sistema, ki deluje v vseh okoliščinah in je zmožen evropskim potrošnikom zagotoviti dovolj lokalne hrane po dostopnih cenah; ob tem poudarja, da je treba ohraniti nemoteno delovanje enotnega trga, zlasti prosti pretok živil, tudi v času zdravstvenih kriz; obenem poudarja, da je treba pandemijo razumeti tudi kot priložnost za vzpostavitev trajnostnega in odpornega prehranskega sistema, ne pa kot pretvezo za zmanjševanje ambicij, saj sta trajnostnost in zdravje medsebojno povezana; |
| --- | --- |

56.

se strinja, da je pandemija covida-19 pokazala na pomen stabilnega, trajnostnega in odpornega prehranskega sistema, ki deluje v vseh okoliščinah in je zmožen evropskim potrošnikom zagotoviti dovolj lokalne hrane po dostopnih cenah; ob tem poudarja, da je treba ohraniti nemoteno delovanje enotnega trga, zlasti prosti pretok živil, tudi v času zdravstvenih kriz; obenem poudarja, da je treba pandemijo razumeti tudi kot priložnost za vzpostavitev trajnostnega in odpornega prehranskega sistema, ne pa kot pretvezo za zmanjševanje ambicij, saj sta trajnostnost in zdravje medsebojno povezana;

| 57. | ugotavlja, da je treba, deloma tudi zaradi motenj v svetovnih proizvodnih verigah in večje nestanovitnosti cen, ki jih je povzročila pandemija, razviti odprto strateško avtonomijo EU, da bi ji zagotovili dostop do ključnih trgov in zmanjšali odvisnost od uvoza kritičnega blaga, kot so rastlinski viri beljakovin; ponovno poudarja, da je treba agroživilske sisteme priznati kot enega osrednjih vidikov odprte strateške avtonomije EU, da bi zagotovili zadostno razpoložljivost varne in kakovostne hrane ter ohranili delujoče in odporne verige preskrbe s hrano in trgovinske tokove v prihodnjih krizah, v skladu s členom 2(1) Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je treba, deloma tudi zaradi motenj v svetovnih proizvodnih verigah in večje nestanovitnosti cen, ki jih je povzročila pandemija, razviti odprto strateško avtonomijo EU, da bi ji zagotovili dostop do ključnih trgov in zmanjšali odvisnost od uvoza kritičnega blaga, kot so rastlinski viri beljakovin; ponovno poudarja, da je treba agroživilske sisteme priznati kot enega osrednjih vidikov odprte strateške avtonomije EU, da bi zagotovili zadostno razpoložljivost varne in kakovostne hrane ter ohranili delujoče in odporne verige preskrbe s hrano in trgovinske tokove v prihodnjih krizah, v skladu s členom 2(1) Pariškega sporazuma;

| 58. | poudarja, da agroživilski sektor ne podpira le kmetov, ampak tudi podjetja, ki so višje in nižje v prodajni verigi, zagotavlja in ustvarja delovna mesta ter je temelj celotne živilske industrije; v zvezi s tem poudarja, da je gonilna sila aktivnih podeželskih območij ohranjanje kulturne krajine; poudarja, da je tradicionalno obrtništvo pomembno za regionalno in lokalno proizvodnjo hrane ter bogato kulturno raznolikost, ki izhaja iz nje; želi opomniti, da bi bilo treba kot horizontalni del strategije „od vil do vilic“ podpirati tudi ohranjanje in prenos obrtniškega znanja v proizvodnji hrane, na primer z boljšim vključevanjem tega znanja v skupne raziskovalne in razvojne programe; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da agroživilski sektor ne podpira le kmetov, ampak tudi podjetja, ki so višje in nižje v prodajni verigi, zagotavlja in ustvarja delovna mesta ter je temelj celotne živilske industrije; v zvezi s tem poudarja, da je gonilna sila aktivnih podeželskih območij ohranjanje kulturne krajine; poudarja, da je tradicionalno obrtništvo pomembno za regionalno in lokalno proizvodnjo hrane ter bogato kulturno raznolikost, ki izhaja iz nje; želi opomniti, da bi bilo treba kot horizontalni del strategije „od vil do vilic“ podpirati tudi ohranjanje in prenos obrtniškega znanja v proizvodnji hrane, na primer z boljšim vključevanjem tega znanja v skupne raziskovalne in razvojne programe;

| 59. | izraža veliko razočaranje, ker je v strategiji „od vil do vilic“ ribiškemu sektorju in sektorju akvakulture namenjene premalo pozornosti in sta glede na svoj prispevek in potencial obravnavana premalo ambiciozno; poziva Komisijo, naj v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih, strategijah ali smernicah nameni zadostno pozornost tema sektorjema; poudarja, da je potreben ekosistemski pristop, da bi ribji staleži dosegli trajnostno raven ter bi se obnovili morski in obalni ekosistemi, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti tudi na koristi ter na socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostnost ribiškega sektorja in sektorja akvakulture; |
| --- | --- |

59.

izraža veliko razočaranje, ker je v strategiji „od vil do vilic“ ribiškemu sektorju in sektorju akvakulture namenjene premalo pozornosti in sta glede na svoj prispevek in potencial obravnavana premalo ambiciozno; poziva Komisijo, naj v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih, strategijah ali smernicah nameni zadostno pozornost tema sektorjema; poudarja, da je potreben ekosistemski pristop, da bi ribji staleži dosegli trajnostno raven ter bi se obnovili morski in obalni ekosistemi, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti tudi na koristi ter na socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostnost ribiškega sektorja in sektorja akvakulture;

| 60. | poudarja, da bi bilo treba v trdnih in zanesljivih pravnih okvirih ribiškega in akvakulturnega sektorja dosledno uporabljati previdnostno načelo in jih uskladiti s strateškimi smernicami za trajnostni razvoj akvakulture EU, zagotoviti bi bilo treba podlago za trajnostno izkoriščanje potenciala tega sektorja in boljše ukrepe za varstvo in zdravje živali, na primer glede rabe veterinarskih zdravil, tudi antibiotikov, s čimer bi povečali populacijo rib in zagotovili jasnost glede uporabe prostora in dovoljenj za vse vrste antropogene rabe, tudi v akvakulturi, s čimer bi omogočili večjo predvidljivost naložb in ne bi delovali v nasprotju z okoljsko zakonodajo; poudarja pomen preglednega in participativnega mehanizma v skladu z Direktivo 2014/89/EU o pomorskem prostorskem načrtovanju za pravično dodeljevanje prostora vsem deležnikom; poudarja, da je treba v celoti spoštovati zavarovana morska območja; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da bi bilo treba v trdnih in zanesljivih pravnih okvirih ribiškega in akvakulturnega sektorja dosledno uporabljati previdnostno načelo in jih uskladiti s strateškimi smernicami za trajnostni razvoj akvakulture EU, zagotoviti bi bilo treba podlago za trajnostno izkoriščanje potenciala tega sektorja in boljše ukrepe za varstvo in zdravje živali, na primer glede rabe veterinarskih zdravil, tudi antibiotikov, s čimer bi povečali populacijo rib in zagotovili jasnost glede uporabe prostora in dovoljenj za vse vrste antropogene rabe, tudi v akvakulturi, s čimer bi omogočili večjo predvidljivost naložb in ne bi delovali v nasprotju z okoljsko zakonodajo; poudarja pomen preglednega in participativnega mehanizma v skladu z Direktivo 2014/89/EU o pomorskem prostorskem načrtovanju za pravično dodeljevanje prostora vsem deležnikom; poudarja, da je treba v celoti spoštovati zavarovana morska območja;

| 61. | poudarja, da so pri vseh proizvodih, ki se prodajajo na trgih EU, tudi če so uvoženi iz tretjih držav, bistveni dobri mehanizmi sledljivosti, ki si jih želijo tudi potrošniki, ko zahtevajo informacije o tem, kje, kako in katere vrste so bile ulovljene oziroma se gojijo, vključno z označevanjem porekla in metode pridobivanja, pa tudi visoki standardi trajnostnosti in dobrobiti živali, saj se tako zagotovi varnost hrane, preglednost za potrošnike, sektor in različne uprave, se ukrepa proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter pomaga pri uresničevanju ciljev zelenega dogovora in ciljev trajnostnega razvoja; v zvezi s tem poudarja pomen kibernetsko varnih tehnologij pri razvoju decentraliziranih natančnih digitalnih sistemov sledljivosti; poziva k usklajenemu pristopu, s čimer bi zagotovili usklajenost med različnimi pobudami o tem vprašanju, in meni, da je treba k temu pritegniti vse akterje vrednostne verige; poziva k oblikovanju kontrolnih ukrepov za zagotovitev, da bodo vsi uvoženi ribiški proizvodi, ki prihajajo na trg EU, izpolnjevali mednarodno dogovorjene minimalne standarde, ki jih določa Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 188 o delu na področju ribolova in ki se v EU izvajajo z Direktivo Sveta (EU) 2017/159 (70), da državljani EU ne bi nevede uživali rib, ujetih s plovili, ki ne spoštujejo minimalnih socialnih standardov; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da so pri vseh proizvodih, ki se prodajajo na trgih EU, tudi če so uvoženi iz tretjih držav, bistveni dobri mehanizmi sledljivosti, ki si jih želijo tudi potrošniki, ko zahtevajo informacije o tem, kje, kako in katere vrste so bile ulovljene oziroma se gojijo, vključno z označevanjem porekla in metode pridobivanja, pa tudi visoki standardi trajnostnosti in dobrobiti živali, saj se tako zagotovi varnost hrane, preglednost za potrošnike, sektor in različne uprave, se ukrepa proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter pomaga pri uresničevanju ciljev zelenega dogovora in ciljev trajnostnega razvoja; v zvezi s tem poudarja pomen kibernetsko varnih tehnologij pri razvoju decentraliziranih natančnih digitalnih sistemov sledljivosti; poziva k usklajenemu pristopu, s čimer bi zagotovili usklajenost med različnimi pobudami o tem vprašanju, in meni, da je treba k temu pritegniti vse akterje vrednostne verige; poziva k oblikovanju kontrolnih ukrepov za zagotovitev, da bodo vsi uvoženi ribiški proizvodi, ki prihajajo na trg EU, izpolnjevali mednarodno dogovorjene minimalne standarde, ki jih določa Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 188 o delu na področju ribolova in ki se v EU izvajajo z Direktivo Sveta (EU) 2017/159 (70

| 62. | želi spomniti na cilje skupne ribiške politike, s katerimi naj bi dosegli trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, obnovili in ohranili ribje populacije nad biomasnimi ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, obenem pa naj bi zagotovi donosnost ribolovnih dejavnosti in prispevali k zagotavljanju hrane z visoko hranilno vrednostjo trgu EU in zmanjšali njegovo odvisnost od uvožene hrane, hkrati pa poudarja, da je treba izboljšati spremljanje, nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike, tudi polno izvajanje obveznosti iztovarjanja in uvedbo elektronskega spremljanja nekaterih plovil; |
| --- | --- |

62.

želi spomniti na cilje skupne ribiške politike, s katerimi naj bi dosegli trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, obnovili in ohranili ribje populacije nad biomasnimi ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, obenem pa naj bi zagotovi donosnost ribolovnih dejavnosti in prispevali k zagotavljanju hrane z visoko hranilno vrednostjo trgu EU in zmanjšali njegovo odvisnost od uvožene hrane, hkrati pa poudarja, da je treba izboljšati spremljanje, nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike, tudi polno izvajanje obveznosti iztovarjanja in uvedbo elektronskega spremljanja nekaterih plovil;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj gradijo na že obstoječih trajnostnih praksah in naj omogočajo, spodbujajo in ustrezno podprejo prehod na ribištvo in akvakulturo z majhnim vplivom ter trajnostni razvoj teh sektorjev, vključno z malim priobalnim ribolovom, na primer z uporabo selektivnega ribolovnega orodja, okolju prijazno in ekološko akvakulturo, z rešitvami za energijsko učinkovitost in povečevanjem kvot, dodeljenih malemu priobalnemu ribolovu; poudarja, da je treba ribiče in akterje v dobavni verigi ribiških proizvodov, tudi v najbolj oddaljenih regijah, podpreti pri prehodu na bolj digitalne prakse, in sicer z velikimi naložbami v usposabljanje ter financiranjem digitalizacije in prehoda na „zelene“ prakse in orodja; pri tem poudarja pomen Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, ki spodbuja razvoj trajnostnega modrega gospodarstva in pomaga posodobiti ribištvo v skladu s cilji skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj gradijo na že obstoječih trajnostnih praksah in naj omogočajo, spodbujajo in ustrezno podprejo prehod na ribištvo in akvakulturo z majhnim vplivom ter trajnostni razvoj teh sektorjev, vključno z malim priobalnim ribolovom, na primer z uporabo selektivnega ribolovnega orodja, okolju prijazno in ekološko akvakulturo, z rešitvami za energijsko učinkovitost in povečevanjem kvot, dodeljenih malemu priobalnemu ribolovu; poudarja, da je treba ribiče in akterje v dobavni verigi ribiških proizvodov, tudi v najbolj oddaljenih regijah, podpreti pri prehodu na bolj digitalne prakse, in sicer z velikimi naložbami v usposabljanje ter financiranjem digitalizacije in prehoda na „zelene“ prakse in orodja; pri tem poudarja pomen Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, ki spodbuja razvoj trajnostnega modrega gospodarstva in pomaga posodobiti ribištvo v skladu s cilji skupne ribiške politike;

| 64. | poziva Svet Evropske unije, naj v skladu s priporočilom evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi št. 640/2019/FP proaktivno objavi vse dokumente v zvezi s sprejetjem predpisov glede celotnega dovoljenega ulova; |
| --- | --- |

64.

poziva Svet Evropske unije, naj v skladu s priporočilom evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi št. 640/2019/FP proaktivno objavi vse dokumente v zvezi s sprejetjem predpisov glede celotnega dovoljenega ulova;

| 65. | poudarja, da je treba spremljati in spodbujati odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov, obenem pa z ničelno strpnostjo nastopati proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, pri tem pa dodobra izkoristiti instrumente, ki jih ima EU na voljo v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu (71), tudi tako imenovani „rdeči karton“, če država ne izpolnjuje zahtev EU, in z okrepljeno politiko sporazumov s tretjimi državami o trajnostnem ribolovu; poudarja, da morajo biti ti sporazumi v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi spoznanji in ne smejo ogrožati sektorja malega ribolova v tretjih državah ali lokalne prehranske varnosti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba spremljati in spodbujati odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov, obenem pa z ničelno strpnostjo nastopati proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, pri tem pa dodobra izkoristiti instrumente, ki jih ima EU na voljo v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu (71

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo pravno zavezujoče ukrepe, ki so jih obljubile v okviru morskih območij Natura 2000, in naj zavzamejo celostni pristop k morskemu okolju ter se spoprimejo z izvornimi vzroki za onesnaženje vode, na primer morskimi odpadki in industrijskimi odplakami, in naj odpravijo prakse, ki so škodljive za morsko okolje in zdravje ljudi, pri tem pa naj spodbudijo ribiče k trajnostnemu zbiranju morskih odpadkov, k čim manjši dodatni porabi goriva in emisijam, k zmanjšanju prilova rib in drugih morskih živali in negativnih vplivov na ekosisteme, ter naj izvajajo ukrepe za boljšo kakovost vode in nadzor bolezni, omejijo gostoto živali v akvakulturi za boljše zdravje ljudi in večjo dobrobit živali; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo pravno zavezujoče ukrepe, ki so jih obljubile v okviru morskih območij Natura 2000, in naj zavzamejo celostni pristop k morskemu okolju ter se spoprimejo z izvornimi vzroki za onesnaženje vode, na primer morskimi odpadki in industrijskimi odplakami, in naj odpravijo prakse, ki so škodljive za morsko okolje in zdravje ljudi, pri tem pa naj spodbudijo ribiče k trajnostnemu zbiranju morskih odpadkov, k čim manjši dodatni porabi goriva in emisijam, k zmanjšanju prilova rib in drugih morskih živali in negativnih vplivov na ekosisteme, ter naj izvajajo ukrepe za boljšo kakovost vode in nadzor bolezni, omejijo gostoto živali v akvakulturi za boljše zdravje ljudi in večjo dobrobit živali;

| 67. | poudarja dragoceno delo žensk in moških v ribiškem in akvakulturnem sektorju in se zaveda pomembne vloge žensk pri predelavi, spodbujanju in trženju ulovljenih rib; opozarja na potencial trajnostne akvakulture in ribištva za ustvarjanje zelenih delovnih mest in meni, da bi se moral ekološki prehod prehranskih sistemov na splošno, zlasti pa v ribištvu, doseči tako, da bodo zagotovljeni pošteni dohodki in močan položaj v vrednostni verigi, in poudarja, da morajo pri tem sodelovati organizacije proizvajalcev v obeh sektorjih; |
| --- | --- |

67.

poudarja dragoceno delo žensk in moških v ribiškem in akvakulturnem sektorju in se zaveda pomembne vloge žensk pri predelavi, spodbujanju in trženju ulovljenih rib; opozarja na potencial trajnostne akvakulture in ribištva za ustvarjanje zelenih delovnih mest in meni, da bi se moral ekološki prehod prehranskih sistemov na splošno, zlasti pa v ribištvu, doseči tako, da bodo zagotovljeni pošteni dohodki in močan položaj v vrednostni verigi, in poudarja, da morajo pri tem sodelovati organizacije proizvajalcev v obeh sektorjih;

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo in spodbujajo razvoj bolj trajnostnih ribolovnih tehnik in orodja ter boljše metode za dobrobit pri ulovu, iztovarjanju, prevozu in usmrtitvi rib in morskih nevretenčarjev na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj in izboljšave pri standardih dobrobiti živali za gojene ribe, da se čim bolj zmanjša stres za živali in izboljša kakovost rib; poudarja, da bi morala Unija podpirati in spodbujati naložbe v ribiško opremo, ribolovne metode in izboljšave; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo in spodbujajo razvoj bolj trajnostnih ribolovnih tehnik in orodja ter boljše metode za dobrobit pri ulovu, iztovarjanju, prevozu in usmrtitvi rib in morskih nevretenčarjev na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj in izboljšave pri standardih dobrobiti živali za gojene ribe, da se čim bolj zmanjša stres za živali in izboljša kakovost rib; poudarja, da bi morala Unija podpirati in spodbujati naložbe v ribiško opremo, ribolovne metode in izboljšave;

| 69. | poudarja, da ribolov v ribnikih s svojim tradicionalnim načinom upravljanja prispeva k doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“ in s tem povezane strategije za biotsko raznovrstnost; poudarja, da območja ribnikov nudijo habitate za redke vrste, pozitivno vplivajo na podnebje in vodne vire, služijo kot ponori hranil in zadržujejo usedline ter prispevajo k trajnostni proizvodnji regionalne hrane; poziva Komisijo in države članice, naj v ustreznih ukrepih in programih upoštevajo ribolov v ribnikih; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da ribolov v ribnikih s svojim tradicionalnim načinom upravljanja prispeva k doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“ in s tem povezane strategije za biotsko raznovrstnost; poudarja, da območja ribnikov nudijo habitate za redke vrste, pozitivno vplivajo na podnebje in vodne vire, služijo kot ponori hranil in zadržujejo usedline ter prispevajo k trajnostni proizvodnji regionalne hrane; poziva Komisijo in države članice, naj v ustreznih ukrepih in programih upoštevajo ribolov v ribnikih;

| 70. | opozarja, da so primarni proizvajalci v bistveno slabšem dohodkovnem položaju tako v primerjavi z ostalimi subjekti v prehranski verigi kot glede na preostalo gospodarstvo; poudarja, da je treba okrepiti položaj primarnih proizvajalcev v verigi preskrbe s hrano, zlasti malih in srednjih proizvajalcev, da se jim omogoči pošten delež dodane vrednosti od trajnostno proizvedene hrane, na primer s spodbudami za sodelovanje in kolektivne ukrepe, uporabo možnosti, ki jih zagotavljajo skupne ureditve trgov za kmetijske, ribiške in akvakulturne proizvode, tudi z ustrezno prilagoditvijo konkurenčnih pravil; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da so primarni proizvajalci v bistveno slabšem dohodkovnem položaju tako v primerjavi z ostalimi subjekti v prehranski verigi kot glede na preostalo gospodarstvo; poudarja, da je treba okrepiti položaj primarnih proizvajalcev v verigi preskrbe s hrano, zlasti malih in srednjih proizvajalcev, da se jim omogoči pošten delež dodane vrednosti od trajnostno proizvedene hrane, na primer s spodbudami za sodelovanje in kolektivne ukrepe, uporabo možnosti, ki jih zagotavljajo skupne ureditve trgov za kmetijske, ribiške in akvakulturne proizvode, tudi z ustrezno prilagoditvijo konkurenčnih pravil;

| 71. | poudarja, da je pri omogočanju prehoda prehranskega sistema na večjo trajnostnost in bolj krožno kmetijstvo ter pri prizadevanjih za odpravo nepoštenih praks in obvladovanju tveganj in kriz zelo pomembno, da se primarnim proizvajalcem zagotoviti stabilen in pravičen dohodek; poziva, da je treba pri tem prehodu podpreti primarne proizvajalce v vsej EU, na primer s sprejetjem novi tehnoloških možnosti in večjo učinkovitostjo pri kmetijskih sistemih, ravnanju z odpadki, dobavi panožnih vložkov in embalaži; poudarja, da bi morale proizvajalčeve cene kriti stroške proizvodnje in ustrezno odražati socialno, gospodarsko in okoljsko trajnostnost, kar bi bilo tudi v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je pri omogočanju prehoda prehranskega sistema na večjo trajnostnost in bolj krožno kmetijstvo ter pri prizadevanjih za odpravo nepoštenih praks in obvladovanju tveganj in kriz zelo pomembno, da se primarnim proizvajalcem zagotoviti stabilen in pravičen dohodek; poziva, da je treba pri tem prehodu podpreti primarne proizvajalce v vsej EU, na primer s sprejetjem novi tehnoloških možnosti in večjo učinkovitostjo pri kmetijskih sistemih, ravnanju z odpadki, dobavi panožnih vložkov in embalaži; poudarja, da bi morale proizvajalčeve cene kriti stroške proizvodnje in ustrezno odražati socialno, gospodarsko in okoljsko trajnostnost, kar bi bilo tudi v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora;

| 72. | meni, da bi bilo treba izvajati in podpirati dogovore v dobavni verigi, da bi zagotovili pravično porazdelitev vrednosti med kmete, hkrati pa povečati preglednost in sledljivost v vsej dobavni verigi in spodbujati čim več zaposlovanja mladih v tem sektorju; |
| --- | --- |

72.

meni, da bi bilo treba izvajati in podpirati dogovore v dobavni verigi, da bi zagotovili pravično porazdelitev vrednosti med kmete, hkrati pa povečati preglednost in sledljivost v vsej dobavni verigi in spodbujati čim več zaposlovanja mladih v tem sektorju;

| 73. | pozdravlja cilj, da je treba skrajšati dobavne verige; vseeno opozarja, da se otoške države članice in otoška ozemlja, ki niso povezani s celinsko Evropo, srečujejo s težavami zaradi izoliranosti in odvisnosti od uvoza potrebnih proizvodov, kot so žita za živalsko krmo, kar je treba upoštevati pri izvajanju ukrepov za zmanjšanje odvisnosti od prevoza na dolge razdalje in drugih ukrepov, s katerimi naj bi skrajšali dobavne verige; opozarja, da bi bila brez prevoza nekaterih živil na dolge razdalje ogrožena prehranska varnost oddaljenih območij, ki niso povezana s celino; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja cilj, da je treba skrajšati dobavne verige; vseeno opozarja, da se otoške države članice in otoška ozemlja, ki niso povezani s celinsko Evropo, srečujejo s težavami zaradi izoliranosti in odvisnosti od uvoza potrebnih proizvodov, kot so žita za živalsko krmo, kar je treba upoštevati pri izvajanju ukrepov za zmanjšanje odvisnosti od prevoza na dolge razdalje in drugih ukrepov, s katerimi naj bi skrajšali dobavne verige; opozarja, da bi bila brez prevoza nekaterih živil na dolge razdalje ogrožena prehranska varnost oddaljenih območij, ki niso povezana s celino;

| 74. | ugotavlja, da se pričakovanja državljanov spreminjajo, kar prispeva k pomembnim spremembam na živilskem trgu, in da se povečuje povpraševanje po lokalno pridelani hrani; poudarja, da je lokalno pridelana hrana pomembna, saj lahko našim kmetom nudi številne priložnosti in tudi pomembno prispeva k našemu okolju; zato spodbuja Komisijo in države članice, naj dejavno spodbujajo razvoj lokalnih prehranskih strategij, skupaj s pobudami za kratke verige preskrbe; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da se pričakovanja državljanov spreminjajo, kar prispeva k pomembnim spremembam na živilskem trgu, in da se povečuje povpraševanje po lokalno pridelani hrani; poudarja, da je lokalno pridelana hrana pomembna, saj lahko našim kmetom nudi številne priložnosti in tudi pomembno prispeva k našemu okolju; zato spodbuja Komisijo in države članice, naj dejavno spodbujajo razvoj lokalnih prehranskih strategij, skupaj s pobudami za kratke verige preskrbe;

| 75. | priznava, kako pomembna je lokalna poraba sveže ekološke hrane, ki koristi zdravju potrošnikov in okolju; poudarja, da obstajajo velike možnosti za spodbujanje sodelovanja med lokalnimi primarnimi proizvajalci in ponudniki turističnih storitev, s čimer bi lahko povečali porabo sveže lokalno pridelane hrane; poziva k podpornim ukrepom za tovrstno sodelovanje; |
| --- | --- |

75.

priznava, kako pomembna je lokalna poraba sveže ekološke hrane, ki koristi zdravju potrošnikov in okolju; poudarja, da obstajajo velike možnosti za spodbujanje sodelovanja med lokalnimi primarnimi proizvajalci in ponudniki turističnih storitev, s čimer bi lahko povečali porabo sveže lokalno pridelane hrane; poziva k podpornim ukrepom za tovrstno sodelovanje;

| 76. | poziva k spodbujanju ukrepov, ki omogočajo predelavo surovin čim bliže mestu izvora oziroma pridelave, s čemer se bistveno zmanjša ogljični odtis in zagotovi boljša sledljivost živilskih izdelkov; |
| --- | --- |

76.

poziva k spodbujanju ukrepov, ki omogočajo predelavo surovin čim bliže mestu izvora oziroma pridelave, s čemer se bistveno zmanjša ogljični odtis in zagotovi boljša sledljivost živilskih izdelkov;

| 77. | poudarja, da bi lahko več pobud, predvidenih v strategiji, privedlo do povečanja birokratskih postopkov, čeprav so novi trajnostni poslovni modeli izjemna priložnost za mala in srednja podjetja; pozdravlja zavezo Komisije, da bo upoštevala orodja za boljšo pravno ureditev, ocenila učinke na mala in srednja podjetja ter sprejela ukrepe za spodbujanje trajnostnih in krožnih poslovnih modelov, izrecno namenjene tem podjetjem, ter da bo uporabila sklad InvestEU za lažji dostop do financiranja za mala in srednja podjetja in jim ponudila prilagojene rešitve za pomoč pri razvoju novih znanj in spretnosti ter poslovnih modelov; poziva Komisijo in države članice, naj zmanjšajo upravno breme za male in srednje udeležence v prehranski verigi z ukrepi, kot so racionalizacija prijavnih postopkov ter učinkovitejši postopki izdaje dovoljenj, licenc in odobritev, pa tudi z ustrezno kadrovsko zasedbo pristojnih regulativnih organov, da bodo lahko mali proizvajalci hrane svoje proizvode čim hitreje in čim enostavneje dali na trg; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da bi lahko več pobud, predvidenih v strategiji, privedlo do povečanja birokratskih postopkov, čeprav so novi trajnostni poslovni modeli izjemna priložnost za mala in srednja podjetja; pozdravlja zavezo Komisije, da bo upoštevala orodja za boljšo pravno ureditev, ocenila učinke na mala in srednja podjetja ter sprejela ukrepe za spodbujanje trajnostnih in krožnih poslovnih modelov, izrecno namenjene tem podjetjem, ter da bo uporabila sklad InvestEU za lažji dostop do financiranja za mala in srednja podjetja in jim ponudila prilagojene rešitve za pomoč pri razvoju novih znanj in spretnosti ter poslovnih modelov; poziva Komisijo in države članice, naj zmanjšajo upravno breme za male in srednje udeležence v prehranski verigi z ukrepi, kot so racionalizacija prijavnih postopkov ter učinkovitejši postopki izdaje dovoljenj, licenc in odobritev, pa tudi z ustrezno kadrovsko zasedbo pristojnih regulativnih organov, da bodo lahko mali proizvajalci hrane svoje proizvode čim hitreje in čim enostavneje dali na trg;

| 78. | meni, da dodeljeni proračun za uresničitev ciljev zelenega dogovora EU in mehanizma za pravični prehod ne zadostuje za spoprijemanje s posledicami pričakovane preobrazbe na socialno trajnosten način; poziva, naj mehanizem za pravični prehod zajame tudi kmetijske regije, ki bi lahko bile tu negativno prizadete, in poudarja, da je treba pri opredelitvi in izvajanju prihodnjih pobud strategije ustrezno vključiti socialne partnerje; opozarja, da bodo za prehod na ta sistem potrebne velike naložbe in da ga ne bo mogoče izvesti brez sodelovanja in podpore evropskih kmetov; |
| --- | --- |

78.

meni, da dodeljeni proračun za uresničitev ciljev zelenega dogovora EU in mehanizma za pravični prehod ne zadostuje za spoprijemanje s posledicami pričakovane preobrazbe na socialno trajnosten način; poziva, naj mehanizem za pravični prehod zajame tudi kmetijske regije, ki bi lahko bile tu negativno prizadete, in poudarja, da je treba pri opredelitvi in izvajanju prihodnjih pobud strategije ustrezno vključiti socialne partnerje; opozarja, da bodo za prehod na ta sistem potrebne velike naložbe in da ga ne bo mogoče izvesti brez sodelovanja in podpore evropskih kmetov;

| 79. | poziva Komisijo, naj poskrbi za temeljito izvrševanje Direktive (EU) 2019/633 o nepoštenih trgovinskih praksah, zlasti pa naj spremlja njen prenos v nacionalno pravo; poziva Komisijo, naj si dodatno prizadeva za okrepljeni položaj kmetov v verigi preskrbe s hrano in naj zasnuje konkretne ukrepe, skladne v strategijo; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj poskrbi za temeljito izvrševanje Direktive (EU) 2019/633 o nepoštenih trgovinskih praksah, zlasti pa naj spremlja njen prenos v nacionalno pravo; poziva Komisijo, naj si dodatno prizadeva za okrepljeni položaj kmetov v verigi preskrbe s hrano in naj zasnuje konkretne ukrepe, skladne v strategijo;

| 80. | poudarja, da je neenotna kakovost živil nesprejemljiva in jo je treba dokončno odpraviti, da bi preprečili diskriminacijo in zavajanje evropskih potrošnikov; zato meni, da mora strategija „od vil do vilic“ vključevati določbe, ki bodo preprečile dvojne standarde pri kakovosti hrane, in poziva Komisijo, naj budno spremlja razmere na trgu in po potrebi predlaga namensko zakonodajo; izpostavlja tudi vlogo potrošniških organizacij pri prepoznavanju takšnih zavajajočih praks; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je neenotna kakovost živil nesprejemljiva in jo je treba dokončno odpraviti, da bi preprečili diskriminacijo in zavajanje evropskih potrošnikov; zato meni, da mora strategija „od vil do vilic“ vključevati določbe, ki bodo preprečile dvojne standarde pri kakovosti hrane, in poziva Komisijo, naj budno spremlja razmere na trgu in po potrebi predlaga namensko zakonodajo; izpostavlja tudi vlogo potrošniških organizacij pri prepoznavanju takšnih zavajajočih praks;

| 81. | zato želi Komisijo spomniti, naj ukrepa v zvezi s kodeksom ravnanja EU o odgovornih poslovnih in tržnih praksah ter pripravi okvir za spremljanje živilskega in maloprodajnega sektorja in pripravi pravne ukrepe, če ne bo zadostnega napredka pri vključevanju gospodarske, okoljske in socialne trajnostnosti ter pomislekov o dobrobiti živali v strategije podjetij, obenem pa naj spodbuja in nagrajuje prizadevanja trajnostnih kmetijskih proizvajalcev ter povečuje razpoložljivost in cenovno dostopnost zdrave in trajnostne hrane, pa tudi zmanjšuje splošni okoljski odtis prehranskega sistema in družbene stroške nezdrave prehrane; |
| --- | --- |

81.

zato želi Komisijo spomniti, naj ukrepa v zvezi s kodeksom ravnanja EU o odgovornih poslovnih in tržnih praksah ter pripravi okvir za spremljanje živilskega in maloprodajnega sektorja in pripravi pravne ukrepe, če ne bo zadostnega napredka pri vključevanju gospodarske, okoljske in socialne trajnostnosti ter pomislekov o dobrobiti živali v strategije podjetij, obenem pa naj spodbuja in nagrajuje prizadevanja trajnostnih kmetijskih proizvajalcev ter povečuje razpoložljivost in cenovno dostopnost zdrave in trajnostne hrane, pa tudi zmanjšuje splošni okoljski odtis prehranskega sistema in družbene stroške nezdrave prehrane;

| 82. | poudarja, da mora biti kodeks ravnanja EU za živilska in maloprodajna podjetja osredotočen na zaveze, ki so pomembne za oblikovanje zdravega in trajnostnega prehranskega okolja in so specifične, merljive in časovno omejene ter osredotočene na glavne dejavnosti udeleženih subjektov; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da mora biti kodeks ravnanja EU za živilska in maloprodajna podjetja osredotočen na zaveze, ki so pomembne za oblikovanje zdravega in trajnostnega prehranskega okolja in so specifične, merljive in časovno omejene ter osredotočene na glavne dejavnosti udeleženih subjektov;

| 83. | poudarja, da je pomembno ustaviti in odpraviti konsolidacijo in koncentracijo v maloprodajnem živilskem sektorju, da bi kmetom zagotovili poštene cene in dobro delovanje tržnega gospodarstva; trdi, da morajo akterji višje v preskrbni verigi upoštevati stroške kmetijske proizvodnje in da je treba na vseh točkah verige uporabljati poštene cene; opozarja, kako pomembno je, da kmetje postanejo odpornejši na trgu in iz prehranske verige pridobijo večjo vrednost, kar bi na primer lahko dosegli s spodbujanjem njihove udeležbe v organizacijah proizvajalcev ali zadrugah; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je pomembno ustaviti in odpraviti konsolidacijo in koncentracijo v maloprodajnem živilskem sektorju, da bi kmetom zagotovili poštene cene in dobro delovanje tržnega gospodarstva; trdi, da morajo akterji višje v preskrbni verigi upoštevati stroške kmetijske proizvodnje in da je treba na vseh točkah verige uporabljati poštene cene; opozarja, kako pomembno je, da kmetje postanejo odpornejši na trgu in iz prehranske verige pridobijo večjo vrednost, kar bi na primer lahko dosegli s spodbujanjem njihove udeležbe v organizacijah proizvajalcev ali zadrugah;

| 84. | poziva k nediskriminativnim izboljšavam v politiki EU o kmetijskih in prehranskih proizvodih ter v šolskem sistemu EU in evropski pobudi za zdravo šolsko prehrano; meni, da bi z izboljšavami povečali že tako visokokakovostno evropsko kmetijsko proizvodnjo in prispevali k trajnostni proizvodnji in potrošnji, skladni s strategijo „od vil do vilic“, evropskim zelenim dogovorom in cilji trajnostnega razvoja; meni, da bi se bilo treba pri tem osredotočiti na pedagoška sporočila na podlagi razpoložljivih znanstvenih podatkov, na evropske oznake kakovosti, na primer ekološko oznako EU in geografske označbe, na kratke, lokalne in regionalne dobavne verige, zdravo prehrano in način življenja, na promoviranje sadja in zelenjave kot pomembnega dela pestre in uravnotežene prehrane, ter na zmanjšanje količine zaužitega sladkorja, soli in maščob, da bi zmanjšali razširjenost debelosti; |
| --- | --- |

84.

poziva k nediskriminativnim izboljšavam v politiki EU o kmetijskih in prehranskih proizvodih ter v šolskem sistemu EU in evropski pobudi za zdravo šolsko prehrano; meni, da bi z izboljšavami povečali že tako visokokakovostno evropsko kmetijsko proizvodnjo in prispevali k trajnostni proizvodnji in potrošnji, skladni s strategijo „od vil do vilic“, evropskim zelenim dogovorom in cilji trajnostnega razvoja; meni, da bi se bilo treba pri tem osredotočiti na pedagoška sporočila na podlagi razpoložljivih znanstvenih podatkov, na evropske oznake kakovosti, na primer ekološko oznako EU in geografske označbe, na kratke, lokalne in regionalne dobavne verige, zdravo prehrano in način življenja, na promoviranje sadja in zelenjave kot pomembnega dela pestre in uravnotežene prehrane, ter na zmanjšanje količine zaužitega sladkorja, soli in maščob, da bi zmanjšali razširjenost debelosti;

| 85. | poudarja, da je v okviru promocijskega programa EU pomembno ozeleniti okolje, tako v zaprtih prostorih kot na prostem, saj je to naravna rešitev za vpliv podnebnih sprememb in onesnaževanja zraka ter pripomore k zdravemu življenjskemu okolju in dobremu počutju ljudi; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je v okviru promocijskega programa EU pomembno ozeleniti okolje, tako v zaprtih prostorih kot na prostem, saj je to naravna rešitev za vpliv podnebnih sprememb in onesnaževanja zraka ter pripomore k zdravemu življenjskemu okolju in dobremu počutju ljudi;

| 86. | poudarja, da je treba okrepiti evropske informacijske kampanje o zmernem uživanju vina, hkrati pa ohraniti promocijo kakovostnih proizvodov; meni, da so v boju proti preveliki potrošnji učinkovite le obsežne informacijske in izobraževalne kampanje, in opozarja, da je zmerno uživanje vina del sredozemske prehrane; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba okrepiti evropske informacijske kampanje o zmernem uživanju vina, hkrati pa ohraniti promocijo kakovostnih proizvodov; meni, da so v boju proti preveliki potrošnji učinkovite le obsežne informacijske in izobraževalne kampanje, in opozarja, da je zmerno uživanje vina del sredozemske prehrane;

| 87. | priznava vlogo shem kakovosti EU za geografske označbe v EU, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO), geografska označba žganih pijač in aromatiziranih vin (GO) ter zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP), ki so odlični primeri, kako EU določa standarde kakovosti v kmetijstvu; pozdravlja revizijo politike EU o geografskih označbah, da bi lahko zaščitene geografske označbe ali označbe porekla še bolj prispevale h gospodarski, socialni in okoljski trajnostnosti evropskih regij, kar bi zaradi proizvodnje visokokakovostnih proizvodov, ki bi bili močno povezani z domačo regijo, koristilo proizvajalcem, potrošnikom in vsej družbi; poudarja, da je treba izboljšati priznavanje njihove pristnosti, saj potrošniki ne razlikujejo vedno med proizvodi z geografsko označbo in proizvodi brez označbe; meni, da je treba zmanjšati tudi upravno breme za male proizvajalce, ki se želijo pridružiti tem shemam kakovosti, in na mednarodni ravni okrepiti zaščito geografskih označb pred zlorabo ali posnemanjem; ponovno poudarja, da imajo pomembno vlogo v trgovini med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

87.

priznava vlogo shem kakovosti EU za geografske označbe v EU, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO), geografska označba žganih pijač in aromatiziranih vin (GO) ter zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP), ki so odlični primeri, kako EU določa standarde kakovosti v kmetijstvu; pozdravlja revizijo politike EU o geografskih označbah, da bi lahko zaščitene geografske označbe ali označbe porekla še bolj prispevale h gospodarski, socialni in okoljski trajnostnosti evropskih regij, kar bi zaradi proizvodnje visokokakovostnih proizvodov, ki bi bili močno povezani z domačo regijo, koristilo proizvajalcem, potrošnikom in vsej družbi; poudarja, da je treba izboljšati priznavanje njihove pristnosti, saj potrošniki ne razlikujejo vedno med proizvodi z geografsko označbo in proizvodi brez označbe; meni, da je treba zmanjšati tudi upravno breme za male proizvajalce, ki se želijo pridružiti tem shemam kakovosti, in na mednarodni ravni okrepiti zaščito geografskih označb pred zlorabo ali posnemanjem; ponovno poudarja, da imajo pomembno vlogo v trgovini med EU in tretjimi državami;

| 88. | poudarja, da glede na strategijo „od vil do vilic“ prehrana večine Evropejcev ni v skladu s priporočili za zdravo prehranjevanje in da je potreben vsesplošen prehod potrošniških vzorcev na bolj zdravo hrano, prehranjevanje in življenjski slog, vključno z pogostejšim uživanjem trajnostno proizvedenih rastlin in rastlinskih živil, kot so sveže sadje in zelenjava, polnozrnati izdelki in stročnice, ter da se je treba spoprijeti s problemom prekomerne porabe mesa in močno predelanih proizvodov, kar bo pozitivno vplivalo tudi na okolje ter prispevalo k dobrobiti živali in večji odpornosti gospodarstva; poudarja, da bi znanstvena priporočila na ravni EU z jasnimi cilji za trajnosten, zdrav in bolj uravnotežen način prehranjevanja, kjer bi bila upoštevana kulturna in regionalna raznolikost evropskih živil in načinov prehranjevanja ter potrebe potrošnikov, pomagala potrošnikom in jih k temu spodbujala, obenem pa dopolnjevala prizadevanja držav članic za vključitev vključile elementov trajnostnosti v nacionalne prehranske nasvete; poziva Komisijo, naj pripravi tovrstne smernice in namenske ukrepe za učinkovito spodbujanje zdrave in uravnotežene prehrane; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da glede na strategijo „od vil do vilic“ prehrana večine Evropejcev ni v skladu s priporočili za zdravo prehranjevanje in da je potreben vsesplošen prehod potrošniških vzorcev na bolj zdravo hrano, prehranjevanje in življenjski slog, vključno z pogostejšim uživanjem trajnostno proizvedenih rastlin in rastlinskih živil, kot so sveže sadje in zelenjava, polnozrnati izdelki in stročnice, ter da se je treba spoprijeti s problemom prekomerne porabe mesa in močno predelanih proizvodov, kar bo pozitivno vplivalo tudi na okolje ter prispevalo k dobrobiti živali in večji odpornosti gospodarstva; poudarja, da bi znanstvena priporočila na ravni EU z jasnimi cilji za trajnosten, zdrav in bolj uravnotežen način prehranjevanja, kjer bi bila upoštevana kulturna in regionalna raznolikost evropskih živil in načinov prehranjevanja ter potrebe potrošnikov, pomagala potrošnikom in jih k temu spodbujala, obenem pa dopolnjevala prizadevanja držav članic za vključitev vključile elementov trajnostnosti v nacionalne prehranske nasvete; poziva Komisijo, naj pripravi tovrstne smernice in namenske ukrepe za učinkovito spodbujanje zdrave in uravnotežene prehrane;

| 89. | pozdravlja, da strategija upravičeno priznava vlogo in vpliv ugodnega prehranskega okolja pri oblikovanju vzorcev potrošnje, da je treba potrošnikom olajšati izbiro zdravih in trajnostnih načinov prehranjevanja; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo bolj sistematičen pristop in pristop na podlagi dokazov za lažje oblikovanje zdravih, trajnostnih in poštenih prehranskih okolij, ne pa da se opirajo samo na kodeks ravnanja; poudarja, da je pomembno spodbujati zdrave, bolj uravnotežene in trajnostne načine prehranjevanja z izboljševanjem prehranskega okolja, ozaveščanjem potrošnikov o vplivu vzorcev potrošnje, tudi po digitalnih kanalih, in z zagotavljanjem informacij o načinih prehranjevanja, ki so boljši za zdravje ljudi in imajo manjši ogljični in okoljski odtis, kot so proizvodi iz kratkih lokalnih in regionalnih dobavnih verig, kar je treba vse pospremiti z naborom ukrepov za privzeto trajnostno proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja, da strategija upravičeno priznava vlogo in vpliv ugodnega prehranskega okolja pri oblikovanju vzorcev potrošnje, da je treba potrošnikom olajšati izbiro zdravih in trajnostnih načinov prehranjevanja; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo bolj sistematičen pristop in pristop na podlagi dokazov za lažje oblikovanje zdravih, trajnostnih in poštenih prehranskih okolij, ne pa da se opirajo samo na kodeks ravnanja; poudarja, da je pomembno spodbujati zdrave, bolj uravnotežene in trajnostne načine prehranjevanja z izboljševanjem prehranskega okolja, ozaveščanjem potrošnikov o vplivu vzorcev potrošnje, tudi po digitalnih kanalih, in z zagotavljanjem informacij o načinih prehranjevanja, ki so boljši za zdravje ljudi in imajo manjši ogljični in okoljski odtis, kot so proizvodi iz kratkih lokalnih in regionalnih dobavnih verig, kar je treba vse pospremiti z naborom ukrepov za privzeto trajnostno proizvodnjo hrane;

| 90. | poziva k celovitemu in dopolnjujočemu se naboru ukrepov, vključno z regulativnimi ukrepi in kampanjami za izobraževanje potrošnikov, da se zmanjša breme čezmernega uživanja močno predelanih živil z visoko vsebnostjo soli, sladkorja in maščob za javno zdravje; poziva glavne proizvajalce hrane in trgovce na drobno, naj hitro in resno spremenijo sestavo predelanih živil, ki niso zajeta v shemah kakovosti EU in pri katerih je mogoče doseči bolj zdravo sestavo, ter pozdravlja namero Komisije, da bo predstavila pobude za spodbujanje te spremembe, vključno z določitvijo mejnih vrednosti sladkorja, maščob in soli v nekaterih predelanih živilih, ter jo poziva, naj pozorno spremlja napredek v zvezi s tem; poudarja, da bi si bilo treba hkrati pri takšnih spremembah prizadevati tudi za zmanjšanje zdravstvenih tveganj, ki jih predstavljajo sredstva za izboljšanje živil, ostanki pesticidov in škodljive kemikalije; poziva, naj se posebno pozornost nameni hrani za otroke in drugi hrani za posebne namene ter učinkovitemu in vseevropskemu regulativnemu pristopu, da se obravnava izpostavljenost otrok in mladostnikov oglaševanju in trženju predelanih živil z visoko vsebnostjo maščob, sladkorja in soli v radijskih, televizijskih in digitalnih medijih; |
| --- | --- |

90.

poziva k celovitemu in dopolnjujočemu se naboru ukrepov, vključno z regulativnimi ukrepi in kampanjami za izobraževanje potrošnikov, da se zmanjša breme čezmernega uživanja močno predelanih živil z visoko vsebnostjo soli, sladkorja in maščob za javno zdravje; poziva glavne proizvajalce hrane in trgovce na drobno, naj hitro in resno spremenijo sestavo predelanih živil, ki niso zajeta v shemah kakovosti EU in pri katerih je mogoče doseči bolj zdravo sestavo, ter pozdravlja namero Komisije, da bo predstavila pobude za spodbujanje te spremembe, vključno z določitvijo mejnih vrednosti sladkorja, maščob in soli v nekaterih predelanih živilih, ter jo poziva, naj pozorno spremlja napredek v zvezi s tem; poudarja, da bi si bilo treba hkrati pri takšnih spremembah prizadevati tudi za zmanjšanje zdravstvenih tveganj, ki jih predstavljajo sredstva za izboljšanje živil, ostanki pesticidov in škodljive kemikalije; poziva, naj se posebno pozornost nameni hrani za otroke in drugi hrani za posebne namene ter učinkovitemu in vseevropskemu regulativnemu pristopu, da se obravnava izpostavljenost otrok in mladostnikov oglaševanju in trženju predelanih živil z visoko vsebnostjo maščob, sladkorja in soli v radijskih, televizijskih in digitalnih medijih;

| 91. | meni, da lahko nadaljnji razvoj in trajnostne inovacije na področju proizvodnje rastlinskih beljakovin in alternativnih virov beljakovin v EU, kot so insekti in alge, učinkovito prispevajo k reševanju številnih okoljskih in podnebnih izzivov, s katerimi se spoprijema kmetijstvo EU, ter preprečijo krčenje gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemov v državah zunaj EU in zmanjšajo trenutno odvisnosti Evrope na področju oskrbe z rastlinskimi beljakovinami; poziva Komisijo, naj na podlagi svojega poročila o razvoju rastlinskih beljakovin v Evropski uniji (COM(2018)0757) predstavi strategijo EU za prehod na beljakovine, ki bo zajemala povpraševanje in ponudbo, da bi podprla in spodbudila trajnostno proizvodnjo beljakovinskih rastlin, vključno z lokalno oskrbo s krmo in proizvodnjo hrane, okrepila samozadostnost EU ter zmanjšala svetovne okoljske in podnebne vplive; poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od uvoza beljakovinskih rastlin iz tujine; |
| --- | --- |

91.

meni, da lahko nadaljnji razvoj in trajnostne inovacije na področju proizvodnje rastlinskih beljakovin in alternativnih virov beljakovin v EU, kot so insekti in alge, učinkovito prispevajo k reševanju številnih okoljskih in podnebnih izzivov, s katerimi se spoprijema kmetijstvo EU, ter preprečijo krčenje gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemov v državah zunaj EU in zmanjšajo trenutno odvisnosti Evrope na področju oskrbe z rastlinskimi beljakovinami; poziva Komisijo, naj na podlagi svojega poročila o razvoju rastlinskih beljakovin v Evropski uniji (COM(2018)0757) predstavi strategijo EU za prehod na beljakovine, ki bo zajemala povpraševanje in ponudbo, da bi podprla in spodbudila trajnostno proizvodnjo beljakovinskih rastlin, vključno z lokalno oskrbo s krmo in proizvodnjo hrane, okrepila samozadostnost EU ter zmanjšala svetovne okoljske in podnebne vplive; poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od uvoza beljakovinskih rastlin iz tujine;

| 92. | ponovno poziva, naj se splošna ocena tveganja EU uporablja za vso zakonodajo, da se prepreči, da bi bili potrošniki izpostavljeni nevarnim snovem v hrani; |
| --- | --- |

92.

ponovno poziva, naj se splošna ocena tveganja EU uporablja za vso zakonodajo, da se prepreči, da bi bili potrošniki izpostavljeni nevarnim snovem v hrani;

| 93. | opozarja, da so profili hranil, ki bi jih morali že zdavnaj uvesti, še vedno pomembni in potrebni za doseganje ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (72); pozdravlja napovedan zakonodajni predlog za določitev profilov hranil; poudarja, da se za trženje številnih živilskih proizvodov, vključno z nekaterimi, ki so namenjeni otrokom, še naprej uporabljajo zdravstvene in prehranske trditve, čeprav imajo ti proizvodi visoko vsebnost hranil, ki vzbujajo zaskrbljenost; poudarja, da je treba razviti trden nabor profilov hranil, da bi prepovedali uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev na živilih z visoko vsebnostjo maščob, sladkorjev in/ali soli; poziva, naj se posebna pozornost nameni hrani za otroke in drugim živilom za posebne namene; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da so profili hranil, ki bi jih morali že zdavnaj uvesti, še vedno pomembni in potrebni za doseganje ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (72

| 94. | priznava, da so mednarodni organi na področju javnega zdravja, kot je Svetovna zdravstvena organizacija, ugotovili, da so označbe hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže ključno orodje, ki potrošnikom pomaga pri bolj ozaveščeni, uravnoteženi in zdravi izbiri živil; poudarja, da bi moral sistem označevanja hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže, ki je skladen s prehranskimi smernicami in jih dopolnjuje, potrošnikom pomagati pri izbiri bolj zdravih živil, in sicer z zagotavljanjem razumljivih informacij o živilih, ki jih uživajo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo obvezna in usklajena označba hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže temeljila na trdnih in neodvisnih znanstvenih dokazih in preverjenem razumevanju potrošnikov ter bo na voljo vsem udeležencem na trgu, vključno z malimi in srednje velikimi nosilci dejavnosti, pri čemer se bo upoštevalo dodatno breme za nosilce živilske dejavnosti in sindikate; poleg tega poudarja, da bi morala označba vključevati razlago, ki bi zagotavljala pregledne, primerljive in usklajene informacije o proizvodu ter temeljila na enotnih referenčnih količinah ter tako omogočala lažjo primerjavo med proizvodi; poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva posebne značilnosti proizvodov z eno samo sestavino in proizvodov v okviru evropskih shem kakovosti (ZOP, ZGO, geografska označba itd.), zlasti nespremenljivost njihove sestave, hkrati pa poudarja, da bi morali premisleki v zvezi z morebitnimi izjemami temeljiti na znanstvenih utemeljitvah; poziva k vzpostavitvi digitalnega sistema za zagotavljanje dodatnih prostovoljnih informacij o živilskih proizvodih („Eu4healthyfood“) ter predlaga, da se te informacije potrošniku zagotavljajo v digitalni obliki z uporabo kode QR, do katerih potrošnik lahko enostavno dostopa; |
| --- | --- |

94.

priznava, da so mednarodni organi na področju javnega zdravja, kot je Svetovna zdravstvena organizacija, ugotovili, da so označbe hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže ključno orodje, ki potrošnikom pomaga pri bolj ozaveščeni, uravnoteženi in zdravi izbiri živil; poudarja, da bi moral sistem označevanja hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže, ki je skladen s prehranskimi smernicami in jih dopolnjuje, potrošnikom pomagati pri izbiri bolj zdravih živil, in sicer z zagotavljanjem razumljivih informacij o živilih, ki jih uživajo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo obvezna in usklajena označba hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže temeljila na trdnih in neodvisnih znanstvenih dokazih in preverjenem razumevanju potrošnikov ter bo na voljo vsem udeležencem na trgu, vključno z malimi in srednje velikimi nosilci dejavnosti, pri čemer se bo upoštevalo dodatno breme za nosilce živilske dejavnosti in sindikate; poleg tega poudarja, da bi morala označba vključevati razlago, ki bi zagotavljala pregledne, primerljive in usklajene informacije o proizvodu ter temeljila na enotnih referenčnih količinah ter tako omogočala lažjo primerjavo med proizvodi; poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva posebne značilnosti proizvodov z eno samo sestavino in proizvodov v okviru evropskih shem kakovosti (ZOP, ZGO, geografska označba itd.), zlasti nespremenljivost njihove sestave, hkrati pa poudarja, da bi morali premisleki v zvezi z morebitnimi izjemami temeljiti na znanstvenih utemeljitvah; poziva k vzpostavitvi digitalnega sistema za zagotavljanje dodatnih prostovoljnih informacij o živilskih proizvodih („Eu4healthyfood“) ter predlaga, da se te informacije potrošniku zagotavljajo v digitalni obliki z uporabo kode QR, do katerih potrošnik lahko enostavno dostopa;

| 95. | ugotavlja, da lahko zdravi proizvodi, vključno s hrano, vsebujejo naravne ali sintetične sestavine, ki različno vplivajo na okolje in zdravje potrošnikov; poziva k uvedbi obveznih shem označevanja za zdrave proizvode, ki bi vključevale tudi navedbo sestavin sintetičnega izvora, kadar so pridobljene s kemično sintezo, zlasti če obstajajo naravni ustrezniki; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da lahko zdravi proizvodi, vključno s hrano, vsebujejo naravne ali sintetične sestavine, ki različno vplivajo na okolje in zdravje potrošnikov; poziva k uvedbi obveznih shem označevanja za zdrave proizvode, ki bi vključevale tudi navedbo sestavin sintetičnega izvora, kadar so pridobljene s kemično sintezo, zlasti če obstajajo naravni ustrezniki;

| 96. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno spremenjenih navad potrošnikov, na primer pri spletnem nakupovanju živil; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno spremenjenih navad potrošnikov, na primer pri spletnem nakupovanju živil;

| 97. | pozdravlja pobudo Komisije, naj se označevanje porekla izboljša in zajame širši nabor proizvodov; ponovno poziva k obveznemu označevanju porekla; poudarja, da bi moralo biti to celovito in usklajeno ter zajemati vsa živila, gostinske storitve, restavracije in maloprodajo ter biti popolnoma preverljivo in sledljivo ter ne bi smelo ogrožati pravilnega delovanja notranjega trga; poudarja, da je treba uredbo o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (73) revidirati s poudarkom na mleku in mesu kot sestavinah; poziva Komisijo, naj popravi sedanjo prakso, ki dovoljuje, da se lahko proizvodi, katerih osnovne sestavine niso lokalno ali regionalno pridobljene, tržijo kot taki, če je poreklo takšnih osnovnih sestavin navedeno v drobnem tisku, in naj potrošniku omogoči večjo prepoznavnost porekla osnovnih sestavin; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajne spremembe pravil o označevanju medu, ki bodo omogočile boljše obveščanje potrošnikov, in naj s povečanjem pregledov uvoza podpre čebelarski sektor EU, da se prepreči uvoz ponarejenega medu, pri čemer poudarja, da je treba za boj proti goljufijam s hrano učinkovito uveljavljati vse oznake države izvora; |
| --- | --- |

97.

pozdravlja pobudo Komisije, naj se označevanje porekla izboljša in zajame širši nabor proizvodov; ponovno poziva k obveznemu označevanju porekla; poudarja, da bi moralo biti to celovito in usklajeno ter zajemati vsa živila, gostinske storitve, restavracije in maloprodajo ter biti popolnoma preverljivo in sledljivo ter ne bi smelo ogrožati pravilnega delovanja notranjega trga; poudarja, da je treba uredbo o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (73

| 98. | pozdravlja namero Komisije, da bo vzpostavila okvir za označevanje trajnostnih živil, ter jo poziva, naj opredeli metodologijo in določi, katere razsežnosti trajnostnosti bi bile v ta okvir zajete, hkrati pa zagotovi, da novi sistem ne bo v nasprotju z obstoječimi okoljskimi okviri, kot sta znak EU za okolje in ekološki logotip; poudarja, da se trenutno uporabljajo številne neutemeljene in celo zavajajoče okoljske trditve in oglaševalske metode, in poziva Komisijo, naj uvede regulativni okvir, ki bo vzpostavil jasen, hiter in učinkovit postopek predhodne odobritve za vse navedbe in oznake trajnostnosti; poudarja, da bi takšen okvir potrošnike zaščitil pred neresničnimi trditvami glede trajnostnosti, in hkrati zagotovil, da bodo podjetja, ki si resnično prizadevajo za okolju prijaznejše dejavnosti, primerno nagrajena za svoj trud; poudarja, da bi morali javni nadzorni organi pregledovati vse oznake, ki so dovoljene na živilih; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja namero Komisije, da bo vzpostavila okvir za označevanje trajnostnih živil, ter jo poziva, naj opredeli metodologijo in določi, katere razsežnosti trajnostnosti bi bile v ta okvir zajete, hkrati pa zagotovi, da novi sistem ne bo v nasprotju z obstoječimi okoljskimi okviri, kot sta znak EU za okolje in ekološki logotip; poudarja, da se trenutno uporabljajo številne neutemeljene in celo zavajajoče okoljske trditve in oglaševalske metode, in poziva Komisijo, naj uvede regulativni okvir, ki bo vzpostavil jasen, hiter in učinkovit postopek predhodne odobritve za vse navedbe in oznake trajnostnosti; poudarja, da bi takšen okvir potrošnike zaščitil pred neresničnimi trditvami glede trajnostnosti, in hkrati zagotovil, da bodo podjetja, ki si resnično prizadevajo za okolju prijaznejše dejavnosti, primerno nagrajena za svoj trud; poudarja, da bi morali javni nadzorni organi pregledovati vse oznake, ki so dovoljene na živilih;

| 99. | poudarja, da je treba uvesti označevanje živalskih proizvodov, ki bo zajemalo metodo proizvodnje, kazalnike dobrobiti živali in kraj rojstva, vzreje in zakola živali, ter poudarja, da bi bilo treba te zahteve razširiti na predelane proizvode, da bi povečali preglednost, pomagali potrošnikom pri boljši izbiri in prispevali k dobrobiti živali; poudarja, da bi bilo treba bolje podpreti proizvodnjo rastlinskih beljakovin in njihovo uvajanje na trg, ter poziva, naj se nemudoma uskladijo zahteve v zvezi z označevanjem vegetarijanskih in veganskih živil, ki bi morale biti že zdavnaj usklajene; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je treba uvesti označevanje živalskih proizvodov, ki bo zajemalo metodo proizvodnje, kazalnike dobrobiti živali in kraj rojstva, vzreje in zakola živali, ter poudarja, da bi bilo treba te zahteve razširiti na predelane proizvode, da bi povečali preglednost, pomagali potrošnikom pri boljši izbiri in prispevali k dobrobiti živali; poudarja, da bi bilo treba bolje podpreti proizvodnjo rastlinskih beljakovin in njihovo uvajanje na trg, ter poziva, naj se nemudoma uskladijo zahteve v zvezi z označevanjem vegetarijanskih in veganskih živil, ki bi morale biti že zdavnaj usklajene;

| 100. | ponovno izraža prepričanje, da politični ukrepi za povečanje trajnostnosti prehranskega sistema ne bi smeli temeljiti le na prenosu odgovornosti na potrošnike, ki naj bi kupovali trajnostne proizvode, saj to ni dovolj učinkovito, čeprav je izbira potrošnikov pomemben dejavnik za uvajanje trajnostno proizvedene in bolj zdrave prehrane; poudarja pomen dobre izobrazbe na področju prehranjevanja in okolja ter razpoložljivosti lahko razumljivih ustreznih informacij v zvezi s tem; poudarja, da bi moralo označevanje trajnostnosti temeljiti na znanstvenih in usklajenih merilih, po možnosti vključevati inšpekcijske preglede s strani javnih nadzornih organov in po potrebi nove zakonodajne ukrepe; vendar ugotavlja, da zgolj certificiranje in označevanje, ki ga opravljajo tretje osebe, nista učinkovito, temveč samo dopolnilno orodje za prehod na trajnostno proizvodnjo in potrošnjo; priznava, da je večja preglednost na podlagi metod, kot je označevanje, pomemben element, ki lahko potrošnikom pomaga pri sprejemanju bolj trajnostnih odločitev o nakupu, kar je pomembno za prehod na bolj trajnosten, regionalen in zdrav prehranski sistem; |
| --- | --- |

100.

ponovno izraža prepričanje, da politični ukrepi za povečanje trajnostnosti prehranskega sistema ne bi smeli temeljiti le na prenosu odgovornosti na potrošnike, ki naj bi kupovali trajnostne proizvode, saj to ni dovolj učinkovito, čeprav je izbira potrošnikov pomemben dejavnik za uvajanje trajnostno proizvedene in bolj zdrave prehrane; poudarja pomen dobre izobrazbe na področju prehranjevanja in okolja ter razpoložljivosti lahko razumljivih ustreznih informacij v zvezi s tem; poudarja, da bi moralo označevanje trajnostnosti temeljiti na znanstvenih in usklajenih merilih, po možnosti vključevati inšpekcijske preglede s strani javnih nadzornih organov in po potrebi nove zakonodajne ukrepe; vendar ugotavlja, da zgolj certificiranje in označevanje, ki ga opravljajo tretje osebe, nista učinkovito, temveč samo dopolnilno orodje za prehod na trajnostno proizvodnjo in potrošnjo; priznava, da je večja preglednost na podlagi metod, kot je označevanje, pomemben element, ki lahko potrošnikom pomaga pri sprejemanju bolj trajnostnih odločitev o nakupu, kar je pomembno za prehod na bolj trajnosten, regionalen in zdrav prehranski sistem;

| 101. | poudarja, da morajo cene hrane potrošnikom dati pravi signal; meni, da so dejanske cene živil, ki odražajo dejanske stroške proizvodnje za kmete in tudi za okolje in družbo, edini način za dolgoročno doseganje trajnostnih in poštenih prehranskih sistemov; zato pozdravlja cilj strategije, da se živilsko industrijo usmeri v prakse, ki bodo potrošnikom olajšale zdravo in trajnostno izbiro, ki bo dostopna in cenovno sprejemljiva; podpira, da se državam članicam omogoči večja prožnost pri razlikovanju stopenj DDV za hrano z različnimi vplivi na zdravje in okolje ter da se jim omogoči, da izberejo ničelno stopnjo DDV za zdrava in trajnostna živila, kot sta sadje in zelenjava, kot se to že izvaja v nekaterih državah članicah, kar pa še ni mogoče v vseh državah članicah (74), ter višjo stopnjo DDV za nezdravo hrano in hrano, ki ima velik okoljski odtis; opozarja, da se izdatki gospodinjstev za hrano med državami članicami EU močno razlikujejo in da bi bilo treba potrošnikom v vseh državah članicah zagotoviti cenovno dostopnost hrane, hkrati pa zagotoviti tudi pošten dohodek primarnim proizvajalcem za njihove trajnostne in zdrave proizvode ter povečati preglednost in ozaveščenost potrošnikov o stroških in dobičkih, ki nastanejo v posamezni fazi verige preskrbe s hrano; poziva Komisijo, naj izvede študijo, ki bo v ekonomskem smislu količinsko opredelila okoljske in družbene stroške, tudi zdravstvene stroške, povezane s proizvodnjo in uživanjem živil, ki se na trgu EU največ uživajo; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da morajo cene hrane potrošnikom dati pravi signal; meni, da so dejanske cene živil, ki odražajo dejanske stroške proizvodnje za kmete in tudi za okolje in družbo, edini način za dolgoročno doseganje trajnostnih in poštenih prehranskih sistemov; zato pozdravlja cilj strategije, da se živilsko industrijo usmeri v prakse, ki bodo potrošnikom olajšale zdravo in trajnostno izbiro, ki bo dostopna in cenovno sprejemljiva; podpira, da se državam članicam omogoči večja prožnost pri razlikovanju stopenj DDV za hrano z različnimi vplivi na zdravje in okolje ter da se jim omogoči, da izberejo ničelno stopnjo DDV za zdrava in trajnostna živila, kot sta sadje in zelenjava, kot se to že izvaja v nekaterih državah članicah, kar pa še ni mogoče v vseh državah članicah (74

| 102. | poziva k reviziji zakonodaje o javnih naročilih, da bi uvedli ali zaostrili minimalna obvezna merila za vrtce in šole, druge javne ustanove in zasebna podjetja, ki opravljajo javne storitve, da bi spodbudili: trajnostno proizvodnjo hrane, vključno s tradicionalnimi in tipičnimi živili z geografskimi označbami; uživanje lokalnih in po možnosti sezonskih proizvodov; kratke dobavne verige, vključno z neposredno prodajo; višje standarde dobrobiti živali ter zmanjšanje količine zavržene hrane in embalaže v skladu z načeli krožnega gospodarstva; poziva k spodbujanju bolj zdrave in uravnotežene prehrane in prehranskih vzorcev z ustvarjanjem prehranskega okolja, v katerem bodo potrošniki najlažje sprejemali zdrave, ozaveščene in trajnostne odločitve; poziva Komisijo, naj še naprej razvija orodja za spremljanje in poročanje trajnostnega javnega naročanja hrane; |
| --- | --- |

102.

poziva k reviziji zakonodaje o javnih naročilih, da bi uvedli ali zaostrili minimalna obvezna merila za vrtce in šole, druge javne ustanove in zasebna podjetja, ki opravljajo javne storitve, da bi spodbudili: trajnostno proizvodnjo hrane, vključno s tradicionalnimi in tipičnimi živili z geografskimi označbami; uživanje lokalnih in po možnosti sezonskih proizvodov; kratke dobavne verige, vključno z neposredno prodajo; višje standarde dobrobiti živali ter zmanjšanje količine zavržene hrane in embalaže v skladu z načeli krožnega gospodarstva; poziva k spodbujanju bolj zdrave in uravnotežene prehrane in prehranskih vzorcev z ustvarjanjem prehranskega okolja, v katerem bodo potrošniki najlažje sprejemali zdrave, ozaveščene in trajnostne odločitve; poziva Komisijo, naj še naprej razvija orodja za spremljanje in poročanje trajnostnega javnega naročanja hrane;

| 103. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pregledala zakonodajo EU o materialih, namenjenih za stik z živili, in obžaluje, da doslej ni bilo usklajenega ukrepanja, ter predlaga, naj Komisija predlog objavi prej kot predvideno; vztraja, da je potrebna celovita in usklajena ureditev vseh materialov, namenjenih za stik z živili, vključno s tistimi materiali in onesnaževali, ki še niso zajeti na ravni EU, vztraja, da bi to moralo temeljiti na previdnostnem načelu, načelu „brez podatkov ni trga“, celovitih ocenah varnosti, ki temeljijo na najnovejših znanstvenih podatkih in znanstvenem delu Evropske agencije za kemikalije (ECHA) in Evropske agencije za varnost hrane, ter poudarja, da sta učinkovito izvrševanje in zagotavljanje boljših informacij potrošnikom bistvenega pomena; ponovno poziva k reviziji zakonodaje o materialih, namenjenih za stik z živili, v skladu z uredbo o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter uredbami o razvrščanju, označevanju in pakiranju, ter k takojšnji vključitvi posebnih določb za nadomestitev kemikalij, ki povzročajo endokrine motnje, in drugih nevarnih kemikalij v hrani, v materialih, namenjenih za stik z živili, ne da bi to vplivalo na vlogo embalaže pri ohranjanju varnosti in kakovosti hrane; pozdravlja namero Komisije, da določi pravila za varno recikliranje vseh plastičnih materialov, razen polietilen tereftalata, v materiale, namenjene za stik z živili; hkrati poudarja, da bi bilo treba za neobdelane in reciklirane materiale uporabljati enake varnostne zahteve ter da morajo imeti odgovorni akterji v dobavni verigi in končni potrošniki enostaven dostop do informacij o identiteti in varnosti kemikalij v materialih, namenjenih za stik z živili; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo pregledala zakonodajo EU o materialih, namenjenih za stik z živili, in obžaluje, da doslej ni bilo usklajenega ukrepanja, ter predlaga, naj Komisija predlog objavi prej kot predvideno; vztraja, da je potrebna celovita in usklajena ureditev vseh materialov, namenjenih za stik z živili, vključno s tistimi materiali in onesnaževali, ki še niso zajeti na ravni EU, vztraja, da bi to moralo temeljiti na previdnostnem načelu, načelu „brez podatkov ni trga“, celovitih ocenah varnosti, ki temeljijo na najnovejših znanstvenih podatkih in znanstvenem delu Evropske agencije za kemikalije (ECHA) in Evropske agencije za varnost hrane, ter poudarja, da sta učinkovito izvrševanje in zagotavljanje boljših informacij potrošnikom bistvenega pomena; ponovno poziva k reviziji zakonodaje o materialih, namenjenih za stik z živili, v skladu z uredbo o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter uredbami o razvrščanju, označevanju in pakiranju, ter k takojšnji vključitvi posebnih določb za nadomestitev kemikalij, ki povzročajo endokrine motnje, in drugih nevarnih kemikalij v hrani, v materialih, namenjenih za stik z živili, ne da bi to vplivalo na vlogo embalaže pri ohranjanju varnosti in kakovosti hrane; pozdravlja namero Komisije, da določi pravila za varno recikliranje vseh plastičnih materialov, razen polietilen tereftalata, v materiale, namenjene za stik z živili; hkrati poudarja, da bi bilo treba za neobdelane in reciklirane materiale uporabljati enake varnostne zahteve ter da morajo imeti odgovorni akterji v dobavni verigi in končni potrošniki enostaven dostop do informacij o identiteti in varnosti kemikalij v materialih, namenjenih za stik z živili;

| 104. | poudarja, da imajo zavržena hrana in izgube hrane ogromne posledice za okolje ter da se zaradi njih zaostrujejo podnebne spremembe in tratijo omejeni viri, kot so zemlja, energija in voda, kmetovalci pa so prikrajšani za dohodke; ponovno poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki so potrebni za uresničitev cilja EU, da se količine zavržene hrane do leta 2025 zmanjšajo za 30 % in do leta 2030 za 50 % v primerjavi z referenčnimi ravnmi iz leta 2014; poudarja, da so za dosego tega cilja potrebni zavezujoči cilji na vseh stopnjah dobavne verige, vključno s primarno proizvodnjo, distribucijo in maloprodajo; poziva vse države članice, naj vzpostavijo in izvajajo programe za preprečevanje nastajanja zavržene hrane, ki bodo v celoti vključevali načela krožnega gospodarstva in spodbujali kratke verige preskrbe s hrano, ki zmanjšujejo tveganje za nastajanje zavržene hrane; poudarja, da cilji skupne kmetijske politike vključujejo preprečevanje nastajanja zavržene hrane, in poudarja, da bi bilo treba spodbujati ukrepe za zmanjšanje količin zavržene hrane, ki nastanejo na ravni primarne proizvodnje in v zgodnjih fazah dobavne verige, vključno z nepobranimi pridelki; poudarja, kako pomembno je zagotoviti zdravje živali, da se med drugim prepreči izgube hrane in zavrženje hrane pri viru, ter poudarja, da je predelava rastlinske zavržene hrane za živalsko krmo izvedljiva rešitev, če zavrženja hrane ni mogoče preprečiti; poudarja, kako pomembno je ozaveščanje javnosti in zagotavljanje smernic o preprečevanju nastajanja zavržene hrane, da bi spodbudili dolgoročne spremembe v vedenju potrošnikov; poziva Komisijo, naj opredeli morebitne ovire, ki preprečujejo hitrejše zmanjševanje živilskih odpadkov, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje raziskav, inovacij, sodelovanja deležnikov ter informacijskih in izobraževalnih kampanj z oblikovanjem nacionalnih skladov za živilske odpadke, da bi te odpravili; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da imajo zavržena hrana in izgube hrane ogromne posledice za okolje ter da se zaradi njih zaostrujejo podnebne spremembe in tratijo omejeni viri, kot so zemlja, energija in voda, kmetovalci pa so prikrajšani za dohodke; ponovno poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki so potrebni za uresničitev cilja EU, da se količine zavržene hrane do leta 2025 zmanjšajo za 30 % in do leta 2030 za 50 % v primerjavi z referenčnimi ravnmi iz leta 2014; poudarja, da so za dosego tega cilja potrebni zavezujoči cilji na vseh stopnjah dobavne verige, vključno s primarno proizvodnjo, distribucijo in maloprodajo; poziva vse države članice, naj vzpostavijo in izvajajo programe za preprečevanje nastajanja zavržene hrane, ki bodo v celoti vključevali načela krožnega gospodarstva in spodbujali kratke verige preskrbe s hrano, ki zmanjšujejo tveganje za nastajanje zavržene hrane; poudarja, da cilji skupne kmetijske politike vključujejo preprečevanje nastajanja zavržene hrane, in poudarja, da bi bilo treba spodbujati ukrepe za zmanjšanje količin zavržene hrane, ki nastanejo na ravni primarne proizvodnje in v zgodnjih fazah dobavne verige, vključno z nepobranimi pridelki; poudarja, kako pomembno je zagotoviti zdravje živali, da se med drugim prepreči izgube hrane in zavrženje hrane pri viru, ter poudarja, da je predelava rastlinske zavržene hrane za živalsko krmo izvedljiva rešitev, če zavrženja hrane ni mogoče preprečiti; poudarja, kako pomembno je ozaveščanje javnosti in zagotavljanje smernic o preprečevanju nastajanja zavržene hrane, da bi spodbudili dolgoročne spremembe v vedenju potrošnikov; poziva Komisijo, naj opredeli morebitne ovire, ki preprečujejo hitrejše zmanjševanje živilskih odpadkov, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje raziskav, inovacij, sodelovanja deležnikov ter informacijskih in izobraževalnih kampanj z oblikovanjem nacionalnih skladov za živilske odpadke, da bi te odpravili;

| 105. | poudarja, da bi se bilo treba v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki osredotočiti na preprečevanje nastajanje zavržene hrane; pozdravlja predlagani pregled, namenjen pojasnitvi veljavnih pravil EU o označevanju datuma, da se prepreči in zmanjša nastajanje zavržene hrane in izgub hrane; poudarja, da bi morala biti vsaka sprememba pravil o označevanju datuma znanstveno utemeljena in bi morala izboljšati, kako označevanje datuma uporabljajo, izražajo in predstavljajo akterji v prehranski verigi, tudi sektor gostinstva in hotelirstva, in kako ga razumejo potrošniki, zlasti kar zadeva oznako „uporabno do“ in „uporabno najmanj do“, kar pa ne bi smelo ogroziti varnosti ali kakovosti hrane; poudarja, da bi usklajeno označevanje datuma pripomoglo k boju proti zavrženi hrani; poziva, naj to spremembo pravil spremlja revizija pravil o distribuciji živil, da bi opredelili in odpravili morebitne ovire za zmanjšanje količine odpadkov, povečali učinkovitost ter spodbudili konkurenco in inovacije; |
| --- | --- |

105.

poudarja, da bi se bilo treba v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki osredotočiti na preprečevanje nastajanje zavržene hrane; pozdravlja predlagani pregled, namenjen pojasnitvi veljavnih pravil EU o označevanju datuma, da se prepreči in zmanjša nastajanje zavržene hrane in izgub hrane; poudarja, da bi morala biti vsaka sprememba pravil o označevanju datuma znanstveno utemeljena in bi morala izboljšati, kako označevanje datuma uporabljajo, izražajo in predstavljajo akterji v prehranski verigi, tudi sektor gostinstva in hotelirstva, in kako ga razumejo potrošniki, zlasti kar zadeva oznako „uporabno do“ in „uporabno najmanj do“, kar pa ne bi smelo ogroziti varnosti ali kakovosti hrane; poudarja, da bi usklajeno označevanje datuma pripomoglo k boju proti zavrženi hrani; poziva, naj to spremembo pravil spremlja revizija pravil o distribuciji živil, da bi opredelili in odpravili morebitne ovire za zmanjšanje količine odpadkov, povečali učinkovitost ter spodbudili konkurenco in inovacije;

| 106. | poudarja, kako pomemben je boj proti goljufijam s hrano in ponarejanju živil v živilskem sektorju, ki zavajajo potrošnike in izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu, poudarja, da je treba nujno obravnavati zapleteno vprašanje goljufij s hrano, zlasti z napačnim označevanjem, zamenjavo, razredčenjem, dodajanjem, odstranjevanjem ali nadomeščanjem sestavin s cenejšimi ali podstandardnimi zamenjavami, neodobrenimi kemijskimi obdelavami ali postopki in ponarejeno dokumentacijo, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ponarejanju in nezakoniti trgovini z geografskimi označbami; poudarja, kako pomembno je uvesti učinkovite kazni, ki bi morale biti sorazmerne s kaznivim dejanjem, in poziva države članice, naj to načelo ustrezno upoštevajo v nacionalni zakonodaji v skladu z uredbo o uradnem nadzoru (75); poziva Komisijo, naj si prizadeva za evropski organ za preprečevanje goljufij s hrano, da se izboljša sodelovanje med različnimi pristojnimi nacionalnimi agencijami ter tako uveljavijo živilski standardi EU na enotnem trgu EU in pri uvozu; |
| --- | --- |

106.

poudarja, kako pomemben je boj proti goljufijam s hrano in ponarejanju živil v živilskem sektorju, ki zavajajo potrošnike in izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu, poudarja, da je treba nujno obravnavati zapleteno vprašanje goljufij s hrano, zlasti z napačnim označevanjem, zamenjavo, razredčenjem, dodajanjem, odstranjevanjem ali nadomeščanjem sestavin s cenejšimi ali podstandardnimi zamenjavami, neodobrenimi kemijskimi obdelavami ali postopki in ponarejeno dokumentacijo, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ponarejanju in nezakoniti trgovini z geografskimi označbami; poudarja, kako pomembno je uvesti učinkovite kazni, ki bi morale biti sorazmerne s kaznivim dejanjem, in poziva države članice, naj to načelo ustrezno upoštevajo v nacionalni zakonodaji v skladu z uredbo o uradnem nadzoru (75

| 107. | poziva Komisijo, naj spremlja in uveljavlja stalno dodeljevanje ustreznih sredstev za uradni nadzor hrane, da se zagotovi zadostno število kontrol za preverjanje skladnosti z zahtevami glede živil in krme, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo carinske preglede, da bi zagotovile skladnost s proizvodnimi standardi EU, med drugim v zvezi z varnostjo hrane, odpornostjo proti antimikrobikom, dobrobitjo živali in fitofarmacevtskimi sredstvi, ter naj preprečijo vstop rastlinskih in živalskih škodljivcev v EU; poziva države članice, naj strogo in dosledno izvršujejo določbe o sledljivosti proizvodov iz uredbe o splošni živilski zakonodaji (76) v celotni prehranski verigi; poudarja, da bi morali javni organi v primerih živilskih proizvodov, ki vključujejo tveganja za javno zdravje in varnost, v celoti, ustrezno in nemudoma obvestiti javnost o morebitnih tveganjih, ki jih predstavljajo ti živilski proizvodi, v skladu z ustreznimi določbami iz uredbe o splošni živilski zakonodaji; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, naj spremlja in uveljavlja stalno dodeljevanje ustreznih sredstev za uradni nadzor hrane, da se zagotovi zadostno število kontrol za preverjanje skladnosti z zahtevami glede živil in krme, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo carinske preglede, da bi zagotovile skladnost s proizvodnimi standardi EU, med drugim v zvezi z varnostjo hrane, odpornostjo proti antimikrobikom, dobrobitjo živali in fitofarmacevtskimi sredstvi, ter naj preprečijo vstop rastlinskih in živalskih škodljivcev v EU; poziva države članice, naj strogo in dosledno izvršujejo določbe o sledljivosti proizvodov iz uredbe o splošni živilski zakonodaji (76

Spodbujanje prehoda

Spodbujanje prehoda

| 108. | poudarja pomen financiranja EU za raziskave in inovacije, zlasti za mala in srednja podjetja ter male kmete, ki so ključna gonilna sila pri pospeševanju prehoda na bolj trajnosten, produktiven, raznolik, lokalen, zdrav in vključujoč evropski prehranski sistem; spodbuja kmetijsko-živilski sektor, naj v zvezi s tem dejavno uporablja sredstva, ki so mu namenjena v programu Obzorje Evropa; poudarja tudi, da je treba spodbujati naložbe, ki so potrebne za širjenje trajnostnih praks ter krožnega gospodarstva in biogospodarstva; |
| --- | --- |

108.

poudarja pomen financiranja EU za raziskave in inovacije, zlasti za mala in srednja podjetja ter male kmete, ki so ključna gonilna sila pri pospeševanju prehoda na bolj trajnosten, produktiven, raznolik, lokalen, zdrav in vključujoč evropski prehranski sistem; spodbuja kmetijsko-živilski sektor, naj v zvezi s tem dejavno uporablja sredstva, ki so mu namenjena v programu Obzorje Evropa; poudarja tudi, da je treba spodbujati naložbe, ki so potrebne za širjenje trajnostnih praks ter krožnega gospodarstva in biogospodarstva;

| 109. | izpostavlja, da je uvajanje novih tehnologij in tehnik pametnega kmetovanja, vključno z digitalizacijo in zaščitenimi pridelovalnimi sistemi, ključno za izboljšanje učinkovitosti, rabe virov in okoljske trajnostnosti, zaradi česar ima lahko kmetijska proizvodnja pozitivne ekonomske koristi; priznava, da morajo biti inovacije še naprej združljive z obnavljanjem in spodbujanjem tradicionalnih praks in znanja, zlasti tistih, ki upoštevajo kmetijsko-podnebne značilnosti vsakega območja; |
| --- | --- |

109.

izpostavlja, da je uvajanje novih tehnologij in tehnik pametnega kmetovanja, vključno z digitalizacijo in zaščitenimi pridelovalnimi sistemi, ključno za izboljšanje učinkovitosti, rabe virov in okoljske trajnostnosti, zaradi česar ima lahko kmetijska proizvodnja pozitivne ekonomske koristi; priznava, da morajo biti inovacije še naprej združljive z obnavljanjem in spodbujanjem tradicionalnih praks in znanja, zlasti tistih, ki upoštevajo kmetijsko-podnebne značilnosti vsakega območja;

| 110. | poudarja, kako pomembno je izvajati različne prakse integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in zagotavljati neodvisne storitve kmetijskega svetovanja pri prenosu širšega in vključujočega znanja v kmetijski sektor; meni, da bi to lahko dosegli z vzpostavitvijo sistema za zbiranje in razširjanje trajnostnih praks ter z nadgradnjo obstoječih specializiranih sistemov usposabljanja kmetov državah članicah, ne da bi pri tem ustvarili dodatno upravno breme za kmete v državah članicah; poziva države članice, naj zadosten delež dodeljenih sredstev za storitve kmetijskega svetovanja namenijo storitvam in tehnični pomoči v zvezi s trajnostnimi praksami, ki prispevajo k ciljem strategije; meni, da bi lahko imeli tudi mali primarni proizvajalci pomembno vlogo pri doseganju dejanskih rezultatov na ravni posameznih kmetijskih gospodarstev glede na pridobljeno znanje in izkušnje; |
| --- | --- |

110.

poudarja, kako pomembno je izvajati različne prakse integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in zagotavljati neodvisne storitve kmetijskega svetovanja pri prenosu širšega in vključujočega znanja v kmetijski sektor; meni, da bi to lahko dosegli z vzpostavitvijo sistema za zbiranje in razširjanje trajnostnih praks ter z nadgradnjo obstoječih specializiranih sistemov usposabljanja kmetov državah članicah, ne da bi pri tem ustvarili dodatno upravno breme za kmete v državah članicah; poziva države članice, naj zadosten delež dodeljenih sredstev za storitve kmetijskega svetovanja namenijo storitvam in tehnični pomoči v zvezi s trajnostnimi praksami, ki prispevajo k ciljem strategije; meni, da bi lahko imeli tudi mali primarni proizvajalci pomembno vlogo pri doseganju dejanskih rezultatov na ravni posameznih kmetijskih gospodarstev glede na pridobljeno znanje in izkušnje;

| 111. | poudarja, kako pomembne so visokošolske ustanove pri spodbujanju raziskav in inovacij ter zagotavljanju nasvetov o dobrih trajnostnih praksah; priznava vlogo univerz pri razvoju in prehodu agroživilskih sektorjev v regijah s posebnimi značilnostmi, vključno z najbolj oddaljenimi regijami; pozdravlja, da je v strategijo vključena namera o pomoči malim in srednjim podjetjem, ki predelujejo hrano, in malim podjetjem, ki se ukvarjajo s prodajo na drobno, ter malim nosilcem dejavnosti živilskih storitev pri razvoju novih znanj in spretnosti, ne da bi se pri tem nalagala dodatna upravna bremena; poudarja, da so kolektivni pristopi v okviru organizacij proizvajalcev in zadrug strateško pomembni za povezovanje kmetov pri doseganju njihovih ciljev; |
| --- | --- |

111.

poudarja, kako pomembne so visokošolske ustanove pri spodbujanju raziskav in inovacij ter zagotavljanju nasvetov o dobrih trajnostnih praksah; priznava vlogo univerz pri razvoju in prehodu agroživilskih sektorjev v regijah s posebnimi značilnostmi, vključno z najbolj oddaljenimi regijami; pozdravlja, da je v strategijo vključena namera o pomoči malim in srednjim podjetjem, ki predelujejo hrano, in malim podjetjem, ki se ukvarjajo s prodajo na drobno, ter malim nosilcem dejavnosti živilskih storitev pri razvoju novih znanj in spretnosti, ne da bi se pri tem nalagala dodatna upravna bremena; poudarja, da so kolektivni pristopi v okviru organizacij proizvajalcev in zadrug strateško pomembni za povezovanje kmetov pri doseganju njihovih ciljev;

| 112. | opozarja na številne možne sinergije med kmetijstvom in evropsko vesoljsko politiko, ki lahko omogočijo ustrezno razumevanje kakovosti tal in hrane ter spoprijemanje z okoljskimi, podnebnimi in demografskimi izzivi; spodbuja sodelovanje vseh držav članic v znanstvenih in raziskovalnih programih ter poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila enakomernejši napredek v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

112.

opozarja na številne možne sinergije med kmetijstvom in evropsko vesoljsko politiko, ki lahko omogočijo ustrezno razumevanje kakovosti tal in hrane ter spoprijemanje z okoljskimi, podnebnimi in demografskimi izzivi; spodbuja sodelovanje vseh držav članic v znanstvenih in raziskovalnih programih ter poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila enakomernejši napredek v vseh državah članicah;

| 113. | opozarja, da je treba spodbujati učinkovite sisteme znanja in inovacij na področju kmetijstva, ki kmetijskemu sektorju omogočajo, da postane bolj trajnosten, in sicer s pospeševanjem inovacij in spodbujanjem tesnega sodelovanja med vsemi deležniki, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci, strokovnjaki in nevladne organizacije, z visokokakovostnim in vključujočim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem ter s pospeševanjem prenosa znanja, vključno z izvajanjem celostnih tehnik kmetovanja, kot je celostno zatiranje škodljivcev za vse poljščine; |
| --- | --- |

113.

opozarja, da je treba spodbujati učinkovite sisteme znanja in inovacij na področju kmetijstva, ki kmetijskemu sektorju omogočajo, da postane bolj trajnosten, in sicer s pospeševanjem inovacij in spodbujanjem tesnega sodelovanja med vsemi deležniki, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci, strokovnjaki in nevladne organizacije, z visokokakovostnim in vključujočim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem ter s pospeševanjem prenosa znanja, vključno z izvajanjem celostnih tehnik kmetovanja, kot je celostno zatiranje škodljivcev za vse poljščine;

| 114. | poziva države članice, naj pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strateških načrtov SKP v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo sistemi znanja in inovacij na področju kmetijstva; poleg tega opozarja, da je treba vzpostaviti mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij, ki bo določala merila uspešnosti kmetij, beležila uporabo trajnostnih načinov kmetovanja in omogočila natančno in prilagojeno uporabo novih proizvodnih pristopov na ravni kmetij, vključno z obdelavo zbranih podatkov in z omogočanjem enostavnega dostopa do ustreznih informacij, zlasti o dobrih praksah, kmetom in zainteresiranim deležnikom; poudarja, da so podatki o kmetijstvu in kmetijskih zemljiščih v javnem interesu, vendar je treba zaščititi dostop kmetov do podatkov o njihovih kmetijah in nadzor nad njimi; |
| --- | --- |

114.

poziva države članice, naj pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strateških načrtov SKP v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo sistemi znanja in inovacij na področju kmetijstva; poleg tega opozarja, da je treba vzpostaviti mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij, ki bo določala merila uspešnosti kmetij, beležila uporabo trajnostnih načinov kmetovanja in omogočila natančno in prilagojeno uporabo novih proizvodnih pristopov na ravni kmetij, vključno z obdelavo zbranih podatkov in z omogočanjem enostavnega dostopa do ustreznih informacij, zlasti o dobrih praksah, kmetom in zainteresiranim deležnikom; poudarja, da so podatki o kmetijstvu in kmetijskih zemljiščih v javnem interesu, vendar je treba zaščititi dostop kmetov do podatkov o njihovih kmetijah in nadzor nad njimi;

| 115. | poudarja pomen celovitega dostopa do hitrih širokopasovnih povezav, da se olajša uporaba digitalnih tehnologij kmetovanja na ravni kmetij, in poudarja, da je treba kmete podpirati pri učinkoviti uporabi teh inovativnih rešitev, hkrati pa ohraniti njihovo ekonomsko upravičenost; priznava, da so organizacije kmetov dragocene kontaktne točke pri razvoju storitev za posredovanje informacij, usmerjenih v inovacije; poudarja pomen programa Obzorje Evropa pri doseganju ciljev raziskav in inovacij na področju zdravja tal in hrane, ki lahko v kmetijski sektor privabi naslednjo generacijo; |
| --- | --- |

115.

poudarja pomen celovitega dostopa do hitrih širokopasovnih povezav, da se olajša uporaba digitalnih tehnologij kmetovanja na ravni kmetij, in poudarja, da je treba kmete podpirati pri učinkoviti uporabi teh inovativnih rešitev, hkrati pa ohraniti njihovo ekonomsko upravičenost; priznava, da so organizacije kmetov dragocene kontaktne točke pri razvoju storitev za posredovanje informacij, usmerjenih v inovacije; poudarja pomen programa Obzorje Evropa pri doseganju ciljev raziskav in inovacij na področju zdravja tal in hrane, ki lahko v kmetijski sektor privabi naslednjo generacijo;

| 116. | poudarja ključno vlogo neodvisnih kmetijskih svetovalnih sistemov pri razširjanju inovacij in znanja ter spodbujanju izmenjave izkušenj in praktičnih prikazov in poziva zlasti države članice, naj zagotovijo obsežno svetovanje kmetom o uvajanju bolj trajnostnih proizvodnih sistemov; spodbuja Komisijo in države članice, naj dejavno podpirajo pobude „od spodaj navzgor“, ki zbližujejo kmete in državljane s sodelovanjem na lokalni ravni in vključevanjem lokalnega znanja za boljšo prilagoditev specifičnim razmeram na terenu; poudarja, da je pomembno spodbujati usposabljanje mladih kmetov in podjetnikov na področju trajnostnega kmetovanja in trajnostnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

116.

poudarja ključno vlogo neodvisnih kmetijskih svetovalnih sistemov pri razširjanju inovacij in znanja ter spodbujanju izmenjave izkušenj in praktičnih prikazov in poziva zlasti države članice, naj zagotovijo obsežno svetovanje kmetom o uvajanju bolj trajnostnih proizvodnih sistemov; spodbuja Komisijo in države članice, naj dejavno podpirajo pobude „od spodaj navzgor“, ki zbližujejo kmete in državljane s sodelovanjem na lokalni ravni in vključevanjem lokalnega znanja za boljšo prilagoditev specifičnim razmeram na terenu; poudarja, da je pomembno spodbujati usposabljanje mladih kmetov in podjetnikov na področju trajnostnega kmetovanja in trajnostnih prehranskih sistemov;

| 117. | poziva, naj se poleg kmetijskih svetovalnih sistemov ustanovijo in spodbujajo platforme z več deležniki, ki povečujejo sodelovanje in pospešujejo širjenje znanja in tehnologij v celotni kmetijski in prehranski verigi, da bi se spodbudile inovacije in razvili kmetijski proizvodni sistemi; poudarja tudi, da je treba to možnost zagotoviti vsem akterjem v verigi brez nalaganja dodatnih upravnih bremen; |
| --- | --- |

117.

poziva, naj se poleg kmetijskih svetovalnih sistemov ustanovijo in spodbujajo platforme z več deležniki, ki povečujejo sodelovanje in pospešujejo širjenje znanja in tehnologij v celotni kmetijski in prehranski verigi, da bi se spodbudile inovacije in razvili kmetijski proizvodni sistemi; poudarja tudi, da je treba to možnost zagotoviti vsem akterjem v verigi brez nalaganja dodatnih upravnih bremen;

| 118. | poudarja ključno vlogo, ki jo bodo imeli mladi kmetje pri prehodu na trajnostno kmetovanje in uresničevanju ciljev strategije; poudarja, da je ekološki prehod našega prehranskega sistema priložnost, da prispevamo k živahnemu podeželju; poudarja, da bi morala SKP zagotoviti boljšo podporo mladim in novim kmetom v smislu dohodka, generacijske pomladitve, usposabljanja, zaposlovanja mladih, podjetništva in digitalizacije, zlasti na obrobnih in zelo redko poseljenih območjih, da bi ustvarili prostor, ki bo omogočal vključevanje in zadrževanje mladih v kmetijstvu, saj bodo verjetno zgodaj sprejeli nove in bolj trajnostne načine kmetovanja; |
| --- | --- |

118.

poudarja ključno vlogo, ki jo bodo imeli mladi kmetje pri prehodu na trajnostno kmetovanje in uresničevanju ciljev strategije; poudarja, da je ekološki prehod našega prehranskega sistema priložnost, da prispevamo k živahnemu podeželju; poudarja, da bi morala SKP zagotoviti boljšo podporo mladim in novim kmetom v smislu dohodka, generacijske pomladitve, usposabljanja, zaposlovanja mladih, podjetništva in digitalizacije, zlasti na obrobnih in zelo redko poseljenih območjih, da bi ustvarili prostor, ki bo omogočal vključevanje in zadrževanje mladih v kmetijstvu, saj bodo verjetno zgodaj sprejeli nove in bolj trajnostne načine kmetovanja;

| 119. | poudarja, da se mladi kmetje in morebitni novi udeleženci srečujejo s težavami pri nakupu ali zakupu zemljišč, in poudarja, da je treba mladim kmetom olajšati vstop v sektor; poudarja, da je treba preprečiti, da bi ta strategija negativno vplivala na razpoložljivost in ceno zemljišč ter povzročila povečanje špekulacij in dodatne težave, ki bi mlade ovirale pri dostopu do zemljišč; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da se mladi kmetje in morebitni novi udeleženci srečujejo s težavami pri nakupu ali zakupu zemljišč, in poudarja, da je treba mladim kmetom olajšati vstop v sektor; poudarja, da je treba preprečiti, da bi ta strategija negativno vplivala na razpoložljivost in ceno zemljišč ter povzročila povečanje špekulacij in dodatne težave, ki bi mlade ovirale pri dostopu do zemljišč;

| 120. | ugotavlja, da lahko koncentracija kmetijskih zemljišč in prilaščanje zemljišč v EU, ki ju v nekaterih primerih spodbujajo politike na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, povzročita težave mladim kmetom in novim udeležencem, ki iščejo zemljišča za vzpostavitev kmetije; poziva Komisijo in države članice ter regionalne in lokalne uprave, naj odpravijo te prakse, da bi podprle mlade kmete in jim olajšale vstop v kmetovanje; |
| --- | --- |

120.

ugotavlja, da lahko koncentracija kmetijskih zemljišč in prilaščanje zemljišč v EU, ki ju v nekaterih primerih spodbujajo politike na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, povzročita težave mladim kmetom in novim udeležencem, ki iščejo zemljišča za vzpostavitev kmetije; poziva Komisijo in države članice ter regionalne in lokalne uprave, naj odpravijo te prakse, da bi podprle mlade kmete in jim olajšale vstop v kmetovanje;

| 121. | poleg tega meni, da je ta strategija priložnost za izboljšanje možnosti žensk na podeželju in poudarja njihovo ključno vlogo, saj podjetnicam zagotavlja ugodno okolje, vključno s pravnimi in političnimi vidiki, kar bo izboljšalo dostop do informacij, znanja in spretnosti ter omogočilo lažji dostop do finančnih sredstev, kar bo ustvarilo več delovnih mest na podeželju; |
| --- | --- |

121.

poleg tega meni, da je ta strategija priložnost za izboljšanje možnosti žensk na podeželju in poudarja njihovo ključno vlogo, saj podjetnicam zagotavlja ugodno okolje, vključno s pravnimi in političnimi vidiki, kar bo izboljšalo dostop do informacij, znanja in spretnosti ter omogočilo lažji dostop do finančnih sredstev, kar bo ustvarilo več delovnih mest na podeželju;

Spodbujanje globalnega prehoda

Spodbujanje globalnega prehoda

| 122. | opozarja na globalno odgovornost evropskih prehranskih sistemov in njihovo ključno vlogo pri določanju svetovnih standardov za varnost hrane, varstvo okolja, socialno zaščito in dobrobit živali; ponovno potrjuje svojo zavezanost izvajanju načel usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi živilski in krmni proizvodi, uvoženi v EU, v celoti izpolnjevali ustrezne predpise in visoke standarde Unije, ter naj zagotovijo razvojno pomoč za podporo primarnim proizvajalcem iz držav v razvoju pri izpolnjevanju teh standardov; pozdravlja namero Komisije, da bo upoštevala vplive zahtevanih uvoznih toleranc na okolje; meni, da bi bilo treba obravnavati vgrajene emisije v zvezi z rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč iz uvožene krme in hrane; |
| --- | --- |

122.

opozarja na globalno odgovornost evropskih prehranskih sistemov in njihovo ključno vlogo pri določanju svetovnih standardov za varnost hrane, varstvo okolja, socialno zaščito in dobrobit živali; ponovno potrjuje svojo zavezanost izvajanju načel usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi živilski in krmni proizvodi, uvoženi v EU, v celoti izpolnjevali ustrezne predpise in visoke standarde Unije, ter naj zagotovijo razvojno pomoč za podporo primarnim proizvajalcem iz držav v razvoju pri izpolnjevanju teh standardov; pozdravlja namero Komisije, da bo upoštevala vplive zahtevanih uvoznih toleranc na okolje; meni, da bi bilo treba obravnavati vgrajene emisije v zvezi z rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč iz uvožene krme in hrane;

| 123. | poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo celosten pristop, saj izvajanje nekaterih ciljev strategije „od vil do vilic“ v EU ne sme povzročiti selitve delov kmetijske proizvodnje v druge regije, kjer so standardi nižji kot v EU; |
| --- | --- |

123.

poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo celosten pristop, saj izvajanje nekaterih ciljev strategije „od vil do vilic“ v EU ne sme povzročiti selitve delov kmetijske proizvodnje v druge regije, kjer so standardi nižji kot v EU;

| 124. | opozarja, da dostop do trga EU s 450 milijoni potrošnikov našim trgovinskim partnerjem zagotavlja močno spodbudo za izboljšanje trajnostnosti ter proizvodnih in delovnih standardov; meni, da je uspeh zelenega dogovora tesno povezan z našo trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

124.

opozarja, da dostop do trga EU s 450 milijoni potrošnikov našim trgovinskim partnerjem zagotavlja močno spodbudo za izboljšanje trajnostnosti ter proizvodnih in delovnih standardov; meni, da je uspeh zelenega dogovora tesno povezan z našo trgovinsko politiko;

| 125. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo na svetovni ravni spodbujala postopno opuščanje pesticidov, ki niso več odobreni v EU, in da bo v skladu z ustrezno zakonodajo preprečila, da se nevarni pesticidi, katerih uporaba je v EU prepovedana, izvažajo iz Unije, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem čim prej predstavi svoj predlog; meni, da bi morala EU podpreti države v razvoju, da bi jim pomagala zmanjšati nepremišljeno rabo pesticidov in spodbujati druge metode za zaščito rastlin in ribolovnih virov; poudarja, da strategija ne sme dajati prednosti uvozu proizvodov iz držav zunaj EU z večjim vplivom na okolje in podnebje; v zvezi s tem ugotavlja, da morajo za agroživilske proizvode iz držav zunaj EU veljati enake zahteve, vključno z ničelno toleranco do ostankov snovi, ki izpolnjujejo merila za njihovo izključitev; |
| --- | --- |

125.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo na svetovni ravni spodbujala postopno opuščanje pesticidov, ki niso več odobreni v EU, in da bo v skladu z ustrezno zakonodajo preprečila, da se nevarni pesticidi, katerih uporaba je v EU prepovedana, izvažajo iz Unije, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem čim prej predstavi svoj predlog; meni, da bi morala EU podpreti države v razvoju, da bi jim pomagala zmanjšati nepremišljeno rabo pesticidov in spodbujati druge metode za zaščito rastlin in ribolovnih virov; poudarja, da strategija ne sme dajati prednosti uvozu proizvodov iz držav zunaj EU z večjim vplivom na okolje in podnebje; v zvezi s tem ugotavlja, da morajo za agroživilske proizvode iz držav zunaj EU veljati enake zahteve, vključno z ničelno toleranco do ostankov snovi, ki izpolnjujejo merila za njihovo izključitev;

| 126. | poudarja, da bo treba kljub hitri rasti prebivalstva, podnebnim spremembam, pičlosti naravnih virov in spremembam v vzorcih potrošnje do leta 2050 zagotoviti varno in cenovno dostopno hrano za približno 10 milijard ljudi na svetu; poziva Komisijo, naj izboljša globalno razsežnost strategije, da se bo spoštovala pravica do ustrezne hrane, in izvaja Deklaracijo OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih, ter poudarja, da bi morale politike EU o pravičnih, trajnostnih in odpornih prehranskih sistemih izrecno obravnavati neenakost spolov; poziva Komisijo, naj države v razvoju podpre pri zaščiti mladih gospodarskih panog, spodbujanju prehranske varnosti, podpiranju blažitve podnebnih sprememb v kmetijstvu ter izpolnjevanju evropskih in mednarodnih standardov trajnostnega gospodarjenja pri izvozu kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

126.

poudarja, da bo treba kljub hitri rasti prebivalstva, podnebnim spremembam, pičlosti naravnih virov in spremembam v vzorcih potrošnje do leta 2050 zagotoviti varno in cenovno dostopno hrano za približno 10 milijard ljudi na svetu; poziva Komisijo, naj izboljša globalno razsežnost strategije, da se bo spoštovala pravica do ustrezne hrane, in izvaja Deklaracijo OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih, ter poudarja, da bi morale politike EU o pravičnih, trajnostnih in odpornih prehranskih sistemih izrecno obravnavati neenakost spolov; poziva Komisijo, naj države v razvoju podpre pri zaščiti mladih gospodarskih panog, spodbujanju prehranske varnosti, podpiranju blažitve podnebnih sprememb v kmetijstvu ter izpolnjevanju evropskih in mednarodnih standardov trajnostnega gospodarjenja pri izvozu kmetijskih proizvodov;

| 127. | poudarja, da mora EU zagovarjati človekove pravice in pravico do hrane kot osrednje načelo in prednostno nalogo prehranskih sistemov in kot osnovno orodje za njihovo preoblikovanje ter omogočiti, da bodo imeli najbolj marginalizirani pravico do hranljivih živil, in izvajati Deklaracijo OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

127.

poudarja, da mora EU zagovarjati človekove pravice in pravico do hrane kot osrednje načelo in prednostno nalogo prehranskih sistemov in kot osnovno orodje za njihovo preoblikovanje ter omogočiti, da bodo imeli najbolj marginalizirani pravico do hranljivih živil, in izvajati Deklaracijo OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih;

| 128. | poudarja, da bi bilo treba prepovedati uvoz živalskih proizvodov iz držav zunaj EU, če standardi za živalske proizvode v teh državah niso usklajeni s standardi EU; |
| --- | --- |

128.

poudarja, da bi bilo treba prepovedati uvoz živalskih proizvodov iz držav zunaj EU, če standardi za živalske proizvode v teh državah niso usklajeni s standardi EU;

| 129. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo v več revizijah, ki jih je opravil Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane, in podrobnih preiskavah nevladnih organizacij navedeno, da ni zagotovljena popolna sledljivost živih konj iz Argentine, namenjenih za trg Evropske unije, kar vključuje tveganje za varnost hrane, in da je ogrožena dobrobit živali; poziva Komisijo, naj ustavi uvoz konjskega mesa iz držav, kjer niso izpolnjene zahteve EU v zvezi s sledljivostjo in dobrobitjo živali; |
| --- | --- |

129.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo v več revizijah, ki jih je opravil Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane, in podrobnih preiskavah nevladnih organizacij navedeno, da ni zagotovljena popolna sledljivost živih konj iz Argentine, namenjenih za trg Evropske unije, kar vključuje tveganje za varnost hrane, in da je ogrožena dobrobit živali; poziva Komisijo, naj ustavi uvoz konjskega mesa iz držav, kjer niso izpolnjene zahteve EU v zvezi s sledljivostjo in dobrobitjo živali;

| 130. | opozarja, da strukturni poskusi na živalih, ki niso neizogibno potrebni, ne bi smeli biti del prehranske verige, saj Direktiva 2010/63/EU določa, da je treba nadomestiti in zmanjšati uporabo živali v postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj ustavijo uvoz in domačo proizvodnjo serumskega gonadotropina, ki se pridobiva iz krvi brejih kobil, ki so sistematično osemenjene in izpostavljene odvzemu krvi, kar poraja vprašanja glede zdravja in dobrobiti; |
| --- | --- |

130.

opozarja, da strukturni poskusi na živalih, ki niso neizogibno potrebni, ne bi smeli biti del prehranske verige, saj Direktiva 2010/63/EU določa, da je treba nadomestiti in zmanjšati uporabo živali v postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj ustavijo uvoz in domačo proizvodnjo serumskega gonadotropina, ki se pridobiva iz krvi brejih kobil, ki so sistematično osemenjene in izpostavljene odvzemu krvi, kar poraja vprašanja glede zdravja in dobrobiti;

| 131. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za pravni okvir EU, ki bo temeljil na obvezni horizontalni potrebni skrbnosti v celotni dobavni verigi za evropska in tuja podjetja, ki delujejo na enotnem trgu, ki bo zagotavljal trajnostne dobavne verige in naložbe, ki ne bodo imele škodljivih vplivov na okolje, vključno s krčenjem gozdov, degradacijo gozdov, preoblikovanjem in propadanjem ekosistemov ter škodljivimi vplivi na človekove pravice in upravljanje, da bi spodbujali dobro upravljanje ter povečali sledljivost in odgovornost v svetovnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

131.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za pravni okvir EU, ki bo temeljil na obvezni horizontalni potrebni skrbnosti v celotni dobavni verigi za evropska in tuja podjetja, ki delujejo na enotnem trgu, ki bo zagotavljal trajnostne dobavne verige in naložbe, ki ne bodo imele škodljivih vplivov na okolje, vključno s krčenjem gozdov, degradacijo gozdov, preoblikovanjem in propadanjem ekosistemov ter škodljivimi vplivi na človekove pravice in upravljanje, da bi spodbujali dobro upravljanje ter povečali sledljivost in odgovornost v svetovnih dobavnih verigah;

| 132. | ugotavlja, da je notranji trg EU največji svetovni uvoznik in izvoznik agroživilskih proizvodov; je prepričan, da bi morala EU svoj status pomembnega svetovnega akterja izkoristiti in določiti referenčne vrednosti in neposredne mednarodne standarde za trajnostne prehranske sisteme, ki bodo temeljili na spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev, pošteni konkurenci, previdnostnem načelu, varstvu okolja in dobrobiti živali v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO); meni, da bi morala biti zaščita standardov na teh področjih sestavni del vseh poglavij trgovinskih sporazumov ter da bi lahko večstransko in regulativno sodelovanje dodatno pripomoglo k doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

132.

ugotavlja, da je notranji trg EU največji svetovni uvoznik in izvoznik agroživilskih proizvodov; je prepričan, da bi morala EU svoj status pomembnega svetovnega akterja izkoristiti in določiti referenčne vrednosti in neposredne mednarodne standarde za trajnostne prehranske sisteme, ki bodo temeljili na spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev, pošteni konkurenci, previdnostnem načelu, varstvu okolja in dobrobiti živali v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO); meni, da bi morala biti zaščita standardov na teh področjih sestavni del vseh poglavij trgovinskih sporazumov ter da bi lahko večstransko in regulativno sodelovanje dodatno pripomoglo k doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“;

| 133. | poziva Komisijo, naj okrepi trgovinske vidike strategije „od vil do vilic“, da bi zagotovili doslednost med skupno trgovinsko politiko, akcijskim načrtom carinske unije, skupno kmetijsko in ribiško politiko ter cilji strategije „od vil do vilic“, in si prizadeva za postopno dosego teh ciljev z oblikovanjem učinkovitih zelenih zavezništev na vseh ustreznih dvostranskih, regionalnih in večstranskih forumih, tudi na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021, pa tudi z ambiciozno revizijo svoje trgovinske politike, z vzpostavitvijo namenskega okvira za trajnostne agroživilske sisteme in proizvode za prihodnje trgovinske sporazume, predvsem z uporabo klavzul o prepovedi poslabšanja, izboljšanjem delovanja zaščitnih klavzul in prenehanjem uvažanja proizvodov, ki so presegli najvišje dovoljene količine ostankov snovi za zaščito rastlin, v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše usklajevanje med vsemi javnimi in zasebnimi deležniki, da bi dosegli te cilje; meni, da bi morala EU ponovno potrditi mandat Odbora za svetovno prehransko varnost kot mednarodne politične platforme za prehransko varnost in prehrano; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisijo, naj okrepi trgovinske vidike strategije „od vil do vilic“, da bi zagotovili doslednost med skupno trgovinsko politiko, akcijskim načrtom carinske unije, skupno kmetijsko in ribiško politiko ter cilji strategije „od vil do vilic“, in si prizadeva za postopno dosego teh ciljev z oblikovanjem učinkovitih zelenih zavezništev na vseh ustreznih dvostranskih, regionalnih in večstranskih forumih, tudi na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021, pa tudi z ambiciozno revizijo svoje trgovinske politike, z vzpostavitvijo namenskega okvira za trajnostne agroživilske sisteme in proizvode za prihodnje trgovinske sporazume, predvsem z uporabo klavzul o prepovedi poslabšanja, izboljšanjem delovanja zaščitnih klavzul in prenehanjem uvažanja proizvodov, ki so presegli najvišje dovoljene količine ostankov snovi za zaščito rastlin, v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše usklajevanje med vsemi javnimi in zasebnimi deležniki, da bi dosegli te cilje; meni, da bi morala EU ponovno potrditi mandat Odbora za svetovno prehransko varnost kot mednarodne politične platforme za prehransko varnost in prehrano;

| 134. | pozdravlja, da je cilj strategije „od vil do vilic“ vključiti izvršljiva poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v vse trgovinske sporazume EU kot način zagotavljanja skladnosti predlaganih večjih regulativnih ambicij s trgovinsko politiko EU in njihovega spoštovanja s strani držav, ki niso članice EU in ki so podpisale trgovinske sporazume z EU; poudarja, kako pomembno je okrepiti izvršljivost poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, če je treba tudi z mehanizmi za reševanje sporov, ki temeljijo na sankcijah, da bi se spodbudil svetovni pristop k podnebju in biotski raznovrstnosti, spodbujala bolj trajnostna agroživilska proizvodnja, zaustavilo krčenje gozdov po svetu in dvignili delovni standardi v skladu z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela; predlaga, naj se v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju upoštevajo tudi enakovredni standardi proizvodnje, kot so dobrobit živali, sledljivost, odpornost proti antimikrobikom in uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ki bi jih morali sistematično certificirati neodvisni revizijski in certifikacijski organi v vseh fazah proizvodnje in distribucije, pa tudi časovni načrti z mejniki, ki jih je treba naknadno oceniti; poziva Komisijo, naj se državam v razvoju zagotovita podpora za spodbujanje prehranske varnosti in pomoč za uskladitev z evropskimi standardi za trajnostne agroživilske sisteme; pričakuje, da bo glavni uradnik Komisije za trgovinsko skladnost v celoti opravljal svojo vlogo pri zagotavljanju pravilne uporabe zadevnih sporazumov, in sicer z obravnavanjem izkrivljanja trga, s krepitvijo izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter s konstruktivnim dialogom z vladami in deležniki; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja, da je cilj strategije „od vil do vilic“ vključiti izvršljiva poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v vse trgovinske sporazume EU kot način zagotavljanja skladnosti predlaganih večjih regulativnih ambicij s trgovinsko politiko EU in njihovega spoštovanja s strani držav, ki niso članice EU in ki so podpisale trgovinske sporazume z EU; poudarja, kako pomembno je okrepiti izvršljivost poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, če je treba tudi z mehanizmi za reševanje sporov, ki temeljijo na sankcijah, da bi se spodbudil svetovni pristop k podnebju in biotski raznovrstnosti, spodbujala bolj trajnostna agroživilska proizvodnja, zaustavilo krčenje gozdov po svetu in dvignili delovni standardi v skladu z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela; predlaga, naj se v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju upoštevajo tudi enakovredni standardi proizvodnje, kot so dobrobit živali, sledljivost, odpornost proti antimikrobikom in uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ki bi jih morali sistematično certificirati neodvisni revizijski in certifikacijski organi v vseh fazah proizvodnje in distribucije, pa tudi časovni načrti z mejniki, ki jih je treba naknadno oceniti; poziva Komisijo, naj se državam v razvoju zagotovita podpora za spodbujanje prehranske varnosti in pomoč za uskladitev z evropskimi standardi za trajnostne agroživilske sisteme; pričakuje, da bo glavni uradnik Komisije za trgovinsko skladnost v celoti opravljal svojo vlogo pri zagotavljanju pravilne uporabe zadevnih sporazumov, in sicer z obravnavanjem izkrivljanja trga, s krepitvijo izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter s konstruktivnim dialogom z vladami in deležniki;

| 135. | poziva EU, naj državam v razvoju pomaga sprejeti ustrezno nacionalno zakonodajo, s katero bodo zaščitile ogrožene genske vire za prehrano in kmetijstvo ter lokalnim skupnostim, avtohtonim prebivalcem, moškim in ženskam omogočile, da bodo lahko te vire še naprej uporabljali in upravljali ter si pravično in enakopravno delili koristi njihove uporabe; |
| --- | --- |

135.

poziva EU, naj državam v razvoju pomaga sprejeti ustrezno nacionalno zakonodajo, s katero bodo zaščitile ogrožene genske vire za prehrano in kmetijstvo ter lokalnim skupnostim, avtohtonim prebivalcem, moškim in ženskam omogočile, da bodo lahko te vire še naprej uporabljali in upravljali ter si pravično in enakopravno delili koristi njihove uporabe;

| 136. | je seznanjen z študijo Komisije o kumulativnih ekonomskih učinkih trgovinskih sporazumov EU na kmetijstvo, ki je pokazala, da bosta tako po konzervativnem kot tudi po ambicioznem scenariju pričakovana učinka trgovinskih sporazumov EU na trgovino EU z agroživilskimi proizvodi do leta 2030 pozitivna skupna trgovinska bilanca in večja vrednost, kar kaže na to, da imajo trgovinski sporazumi EU pozitiven učinek na agroživilsko panogo v EU; |
| --- | --- |

136.

je seznanjen z študijo Komisije o kumulativnih ekonomskih učinkih trgovinskih sporazumov EU na kmetijstvo, ki je pokazala, da bosta tako po konzervativnem kot tudi po ambicioznem scenariju pričakovana učinka trgovinskih sporazumov EU na trgovino EU z agroživilskimi proizvodi do leta 2030 pozitivna skupna trgovinska bilanca in večja vrednost, kar kaže na to, da imajo trgovinski sporazumi EU pozitiven učinek na agroživilsko panogo v EU;

| 137. | poudarja, da sporazuma med EU in Mercosurjem takega, kot je, ni mogoče ratificirati, saj med drugim ne zagotavlja varstva biotske raznovrstnosti, zlasti v Amazoniji, niti ne zagotavlja jamstev glede kmetijskih standardov; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da sporazuma med EU in Mercosurjem takega, kot je, ni mogoče ratificirati, saj med drugim ne zagotavlja varstva biotske raznovrstnosti, zlasti v Amazoniji, niti ne zagotavlja jamstev glede kmetijskih standardov;

| 138. | ugotavlja, da v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju niso obravnavani morebitni negativni učinki trgovinskih sporazumov na spremembo rabe zemljišč, krčenje gozdov ali podnebne spremembe; meni, da bi bilo treba evropske in mednarodne standarde v zvezi z okoljem, varnostjo in dobrobitjo živali ter socialne standarde celovito uporabiti v vseh poglavjih trgovinskih sporazumov, da jih ne bi ogrozile druge trgovinske določbe; |
| --- | --- |

138.

ugotavlja, da v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju niso obravnavani morebitni negativni učinki trgovinskih sporazumov na spremembo rabe zemljišč, krčenje gozdov ali podnebne spremembe; meni, da bi bilo treba evropske in mednarodne standarde v zvezi z okoljem, varnostjo in dobrobitjo živali ter socialne standarde celovito uporabiti v vseh poglavjih trgovinskih sporazumov, da jih ne bi ogrozile druge trgovinske določbe;

| 139. | poudarja, da morajo trgovinski sporazumi zagotavljati, da podpisnice dejavno sodelujejo pri spodbujanju načel trajnostnega razvoja in da so mednarodni standardi usklajeni z okoljskimi in podnebnimi ambicijami EU; poleg tega meni, da bi morali ti sporazumi upoštevati zavezujočo naravo skladnosti s Pariškim sporazumom, da bi zagotovili globalni prehod na trajnostne prehranske sisteme; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da morajo trgovinski sporazumi zagotavljati, da podpisnice dejavno sodelujejo pri spodbujanju načel trajnostnega razvoja in da so mednarodni standardi usklajeni z okoljskimi in podnebnimi ambicijami EU; poleg tega meni, da bi morali ti sporazumi upoštevati zavezujočo naravo skladnosti s Pariškim sporazumom, da bi zagotovili globalni prehod na trajnostne prehranske sisteme;

| 140. | opozarja, da sta kmetijstvo in ribištvo ključni panogi za razvoj trajnostnih gospodarskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, ter poudarja prispevek in dodano vrednost teh panog pri zagotavljanju prehranske varnosti ter odzivanju na povpraševanje prebivalstva po zadostnih, varnih in kakovostnih proizvodih; poziva, naj se med izvajanjem strategije „od vil do vilic“ in v nadaljnjih zakonodajnih predlogih sistematično upoštevajo strukturne kmetijske in trgovinske omejitve za najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bodo lahko te regije konkurirale pod enakimi konkurenčnimi pogoji in da se zagotovi razpoložljivost izvedljivih alternativnih rešitev za agroživilske panoge, če so njihova proizvodna sredstva in trgovinski tokovi omejeni; |
| --- | --- |

140.

opozarja, da sta kmetijstvo in ribištvo ključni panogi za razvoj trajnostnih gospodarskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, ter poudarja prispevek in dodano vrednost teh panog pri zagotavljanju prehranske varnosti ter odzivanju na povpraševanje prebivalstva po zadostnih, varnih in kakovostnih proizvodih; poziva, naj se med izvajanjem strategije „od vil do vilic“ in v nadaljnjih zakonodajnih predlogih sistematično upoštevajo strukturne kmetijske in trgovinske omejitve za najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bodo lahko te regije konkurirale pod enakimi konkurenčnimi pogoji in da se zagotovi razpoložljivost izvedljivih alternativnih rešitev za agroživilske panoge, če so njihova proizvodna sredstva in trgovinski tokovi omejeni;

| 141. | pozdravlja novo pobudo o podnebju in trgovini, ki jo je predlagala Svetovna trgovinska organizacija; poudarja, da je treba ta okvir uporabiti za razvoj celovitega in trajnostnega agroživilskega sistema, ki bo temeljil na skupnih in ambicioznih proizvodnih standardih; poziva Komisijo, naj proaktivno deluje v Svetovni trgovinski organizaciji, da bi omogočila ekološki prehod, zagotovila, da bo trgovinska politika skladna s cilji trajnostnega razvoja, nadaljevala pogajanja o preglednih zalogah hrane ter zlasti preprečila razmere, v katerih bi se agroživilski proizvodi uporabljali kot spremenljivka za prilagajanje ali kolateralna škoda trgovinskih konfliktov, obenem pa še naprej razvijala ambiciozno trajnostno trgovinsko politiko, ki bo združljiva s Svetovno trgovinsko organizacijo; |
| --- | --- |

141.

pozdravlja novo pobudo o podnebju in trgovini, ki jo je predlagala Svetovna trgovinska organizacija; poudarja, da je treba ta okvir uporabiti za razvoj celovitega in trajnostnega agroživilskega sistema, ki bo temeljil na skupnih in ambicioznih proizvodnih standardih; poziva Komisijo, naj proaktivno deluje v Svetovni trgovinski organizaciji, da bi omogočila ekološki prehod, zagotovila, da bo trgovinska politika skladna s cilji trajnostnega razvoja, nadaljevala pogajanja o preglednih zalogah hrane ter zlasti preprečila razmere, v katerih bi se agroživilski proizvodi uporabljali kot spremenljivka za prilagajanje ali kolateralna škoda trgovinskih konfliktov, obenem pa še naprej razvijala ambiciozno trajnostno trgovinsko politiko, ki bo združljiva s Svetovno trgovinsko organizacijo;

| 142. | pozdravlja sklicevanje na ustrezne postopke OZN v strategiji „od vil do vilic“; poudarja, da mora EU podpreti Odbor za svetovno prehransko varnost in njegov mehanizem civilne družbe kot glavno večstransko platformo politike za prehranske sisteme; poziva Komisijo, naj spodbuja globalni prehod na trajnostne prehranske sisteme in prehransko varnost v vseh ustreznih mednarodnih forumih, tudi na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021; |
| --- | --- |

142.

pozdravlja sklicevanje na ustrezne postopke OZN v strategiji „od vil do vilic“; poudarja, da mora EU podpreti Odbor za svetovno prehransko varnost in njegov mehanizem civilne družbe kot glavno večstransko platformo politike za prehranske sisteme; poziva Komisijo, naj spodbuja globalni prehod na trajnostne prehranske sisteme in prehransko varnost v vseh ustreznih mednarodnih forumih, tudi na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021;

| 143. | poudarja velik pomen izmenjave sodobnih tehnologij in strokovnega znanja z državami v razvoju ter usposabljanja lokalnih in evropskih kmetov, da bi jim pomagali pri izvajanju inovativnih kmetijskih praks, saj je kmetijski sektor ključnega pomena za prehransko varnost in zaposlovanje v teh regijah; |
| --- | --- |

143.

poudarja velik pomen izmenjave sodobnih tehnologij in strokovnega znanja z državami v razvoju ter usposabljanja lokalnih in evropskih kmetov, da bi jim pomagali pri izvajanju inovativnih kmetijskih praks, saj je kmetijski sektor ključnega pomena za prehransko varnost in zaposlovanje v teh regijah;

o

o o

| 144. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

144.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 231, 6.9.2019, str. 1.

1

(2)  UL L 4, 7.1.2019, str. 43.

2

(3)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

4

(5)  UL L 324, 10.12.2009, str. 1.

5

(6)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

6

(7)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

7

(8)  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

8

(9)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

9

(10)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

10

(11)  UL L 203, 3.8.1999, str. 53.

11

(12)  UL L 182, 12.7.2007, str. 19.

12

(13)  UL L 47, 18.2.2009, str. 5.

13

(14)  UL L 10, 15.1.2009, str. 7.

14

(15)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

15

(16)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

16

(17)  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

17

(18)  UL L 276, 20.10.2010, str. 33.

18

(19)  UL C 362, 8.9.2021, str. 82.

19

(20)  UL C 255, 29.6.2021, str. 29.

20

(21)  UL C 202, 28.5.2021, str. 49.

21

(22)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

22

(23)  UL C 23, 21.1.2021, str. 23.

23

(24)  UL C 433, 23.12.2019, str. 153.

24

(25)  UL C 390, 18.11.2019, str. 10.

25

(26)  UL C 307, 30.8.2018, str. 25.

26

(27)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

27

(28)  UL C 458, 19.12.2018, str. 34.

28

(29)  UL C 86, 6.3.2018, str. 51.

29

(30)  UL C 316, 22.9.2017, str. 278.

30

(31)  UL C 310, 25.8.2016, str. 15.

31

(32)  UL C 76, 28.2.2018, str. 49.

32

(33)  IPBES, svetovno ocenjevalno poročilo o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, 2019.

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities (Stanje svetovnih gozdov v letu 2016. Gozdarstvo in kmetijstvo: izzivi in priložnosti pri rabi zemljišč), Rim, https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf.

35

State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities

(36)  Evropska komisija, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Celovita analiza vpliva potrošnje EU na krčenje gozdov), končno poročilo, študija, ki jo je financirala Evropska komisija, izvedli pa so jo VITO, International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving in International Union for the Conservation of Nature NL, 2013.

36

The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al. Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Evropska agencija za varnost hrane, The 2019 European Union report on pesticide residues in food (Poročilo Evropske unije o ostankih pesticidov v hrani, 2019), EFSA Journal, 2019, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491.

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

(40)  Eurostat, Prekomerna telesna teža in debelost, statistika BMI.

40

Prekomerna telesna teža in debelost, statistika BMI

(41)  Eurostat, evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu, drugi del, 2013.

41

evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu, drugi del

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement. Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases. Nature 468, str. 647–652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels (Ocene ravni evropskih živilskih odpadkov), končno poročilo, 2016.

45

Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastage footprint& climate change (Odtis zavržene hrane in podnebne spremembe).

46

Food wastage footprint& climate change

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels (Ocene ravni evropskih živilskih odpadkov), končno poročilo, 2016.

47

Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Tržna študija označevanja datuma in drugih informacij na živilskih oznakah in preprečevanja živilskih odpadkov, končno poročilo za Evropsko komisijo, 2018.

48

Tržna študija označevanja datuma in drugih informacij na živilskih oznakah in preprečevanja živilskih odpadkov

(49)  EMA: Prodaja antimikrobikov za uporabo v veterinarski medicini v 30 evropskih državah. Trendi v obdobju 2010–2016. Osmo poročilo ESVAC (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  Drugo skupno poročilo ECDC/EFSA/EMA o celoviti analizi porabe antimikrobikov in pojavnosti odpornosti proti antimikrobikom pri ljudeh in pri živalih, namenjenih za proizvodnjo hrane, 2017.

50

(51)  ECA, Obravnavanje protimikrobne odpornosti: napredek v živinorejskem sektorju, vendar je ta nevarnost za zdravje še vedno izziv za EU, 2019.

51

Obravnavanje protimikrobne odpornosti: napredek v živinorejskem sektorju, vendar je ta nevarnost za zdravje še vedno izziv za EU

(52)  Evropska agencija za okolje, pregledovalnik podatkov o emisijah in odvzemih toplogrednih plinov, ki so jih države poslale UNFCCC in mehanizmu EU za spremljanje toplogrednih plinov, glej tudi IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (Podnebno nevtralno kmetijstvo leta 2050: kako priti do tja) (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there

(53)  EEA toplogredni plini – pregledovalnik podatkov — Evropska agencija za okolje (europa.eu).

53

(54)  Poročilo Evropske agencije za okolje, št. 1/2020.

54

(55)  Odgovori Stele Kiriakides na pisno vprašanje E-000689/2021.

55

(56)  Inštitut za evropsko okoljsko politiko (IEEP) in Inštitut za ekologijo, dokument o politiki Think2030, European food and agriculture in the new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach? (Evropska hrana in kmetijstvo v novi paradigmi: Ali je mogoče svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, obravnavati s pristopom „od vil do vilic?), 2021, https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf.

56

European food and agriculture in the new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach? (Evropska hrana in kmetijstvo v novi paradigmi: Ali je mogoče svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, obravnavati s pristopom „od vil do vilic?)

(57)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (UL C 411, 27.11.2020, str. 48).

57

(58)  Direktiva Komisije (EU) 2019/782 z dne 15. maja 2019 o spremembi Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve usklajenih kazalnikov tveganja (UL L 127, 16.5.2019, str. 4).

58

(59)  Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

59

(60)  Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (UL L 131, 5.5.1998, str. 11).

60

(61)  UL C 202, 28.5.2021, str. 49.

61

(62)  V skladu z zavezo iz pobude EU za opraševalce (COM(2018)0395), ukrep 5C, https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents/EU_pollinators_initiative.pdf.

62

(63)  Uredba (EU) 2019/6 (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

63

(64)  Uredba (EU) 2019/4 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o proizvodnji, dajanju v promet in uporabi medicirane krme, spremembi Uredbe (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (UL L 4, 7.1.2019, str. 1).

64

(65)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

65

(66)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

66

(67)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

67

(68)  Poročilo z delavnice IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemijah; EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; poročilo organizacije Humane Society international, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry (Geografski in historični vzorci pri pojavu virusov nove visokopatogene aviarne influence (HPAI) H5 in H7 pri perutnini), Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change (Pojav zoonoz, povezan z intenzivnejšim kmetijstvom in okoljskimi spremembami), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399–404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases;

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399–404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Direktiva Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007, sklenjene 21. maja 2012 med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) (UL L 25, 31.1.2017, str. 12).

70

(71)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

71

(72)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

72

(73)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

73

(74)  Supporting the mid-term evaluation of the EU Action Plan on childhood obesity. The childhood obesity study (Podpora vmesni oceni akcijskega načrta EU o debelosti pri otrocih. Študija o debelosti pri otrocih). EPHORT consortium: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en.

74

(75)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

75

(76)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

76

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Politika zaposlovanja in socialna politika v euroobmočju leta 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2021 (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500),

| — | ob upoštevanju pomladanskega svežnja evropskega semestra za leto 2021: zbirno poročilo Komisije v skladu s členom 126(3) PDEU (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomladanskega svežnja evropskega semestra za leto 2021: zbirno poročilo Komisije v skladu s členom 126(3) PDEU (COM(2021)0529),

| — | ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi iz pomladi 2021, ki jo je Komisija objavila 12. maja 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi iz pomladi 2021, ki jo je Komisija objavila 12. maja 2021 (1),

| — | ob upoštevanju prve izdaje ekonomskih obetov OECD v letu 2021: predhodna različica (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve izdaje ekonomskih obetov OECD v letu 2021: predhodna različica (2),

| — | ob upoštevanju socialne zaveze iz Porta, ki so jo podpisali portugalsko predsedstvo Sveta, predsednik Parlamenta ter predstavniki socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju socialne zaveze iz Porta, ki so jo podpisali portugalsko predsedstvo Sveta, predsednik Parlamenta ter predstavniki socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe (3),

| — | ob upoštevanju izjave iz Porta z dne 8. maja 2021, ki jo je potrdil Evropski svet (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Porta z dne 8. maja 2021, ki jo je potrdil Evropski svet (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 o letni strategiji za trajnostno rast 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 o letni strategiji za trajnostno rast 2021 (COM(2020)0575),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije o zaposlovanju, ki ga je Svet sprejel 9. marca 2021 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije o zaposlovanju, ki ga je Svet sprejel 9. marca 2021 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (7),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014),

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (8),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je naročil Odbor regij, z naslovom „Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027“ (Uporaba načel partnerstva in upravljanja na več ravneh pri načrtovanju kohezijske politike za obdobje 2021–2027) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je naročil Odbor regij, z naslovom „Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027“ (Uporaba načel partnerstva in upravljanja na več ravneh pri načrtovanju kohezijske politike za obdobje 2021–2027) (9),

| — | ob upoštevanju letne konference o evropskem semestru Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je potekala 31. maja 2021 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letne konference o evropskem semestru Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je potekala 31. maja 2021 (10),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz februarja 2021 z naslovom Vključevanje organizirane civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost – kaj deluje in kaj ne? (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz februarja 2021 z naslovom Vključevanje organizirane civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost – kaj deluje in kaj ne? (11),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta Evropske unije, Evropske komisije in evropskih socialnih partnerjev iz leta 2016 z naslovom Nov začetek za socialni dialog, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta Evropske unije, Evropske komisije in evropskih socialnih partnerjev iz leta 2016 z naslovom Nov začetek za socialni dialog,

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 23. marca 2021 z naslovom COVID-19: posledice za zaposlenost in delovno življenje (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 23. marca 2021 z naslovom COVID-19: posledice za zaposlenost in delovno življenje (12),

| — | ob upoštevanju študije Eurofounda iz aprila 2021 z naslovom Življenje, delo in covid-19: Duševno zdravje in zaupanje upadata po vsej EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Eurofounda iz aprila 2021 z naslovom Življenje, delo in covid-19: Duševno zdravje in zaupanje upadata po vsej EU (13),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja (14),

| — | ob upoštevanju poročila o dolgotrajni oskrbi iz leta 2021, ki sta ga pripravila Evropska komisija in Odbor za socialno zaščito (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dolgotrajni oskrbi iz leta 2021, ki sta ga pripravila Evropska komisija in Odbor za socialno zaščito (15),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 09/2018 z naslovom Javno-zasebna partnerstva v EU: pogoste pomanjkljivosti in okrnjene koristi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 09/2018 z naslovom Javno-zasebna partnerstva v EU: pogoste pomanjkljivosti in okrnjene koristi (16),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Olivierja De Schutterja o skrajni revščini in človekovih pravicah po njegovem obisku institucij EU med 25. novembrom 2020 in 29. Januarjem 2021 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Olivierja De Schutterja o skrajni revščini in človekovih pravicah po njegovem obisku institucij EU med 25. novembrom 2020 in 29. Januarjem 2021 (17),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0274/2021),

| A. | ker je kriza zaradi covida-19 vplivala in bo verjetno še naprej znatno, vendar neenakomerno vplivala na različne države članice, družbene skupine, sektorje in regije, ter vodi v poglabljanje revščine po vsej EU; ker je najbolj prizadela najranljivejše osebe; ker kriza uničujoče vpliva na različne ranljive skupine in pomeni izziv brez primere za delovno silo v sektorju oskrbe starejših; ker so bili v krizi nesorazmerno prizadete ženske v primerjavi z moškimi, pa tudi mladi, nizko usposobljeni delavci, migranti, invalidi, ljudje iz prikrajšanih okolij, starejši, osebe s pogodbami za določen čas ali drugimi nestandardnimi oblikami zaposlitve ter samozaposleni; ker je močno prizadela nekatera podjetja, zlasti mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; |
| --- | --- |

A.

ker je kriza zaradi covida-19 vplivala in bo verjetno še naprej znatno, vendar neenakomerno vplivala na različne države članice, družbene skupine, sektorje in regije, ter vodi v poglabljanje revščine po vsej EU; ker je najbolj prizadela najranljivejše osebe; ker kriza uničujoče vpliva na različne ranljive skupine in pomeni izziv brez primere za delovno silo v sektorju oskrbe starejših; ker so bili v krizi nesorazmerno prizadete ženske v primerjavi z moškimi, pa tudi mladi, nizko usposobljeni delavci, migranti, invalidi, ljudje iz prikrajšanih okolij, starejši, osebe s pogodbami za določen čas ali drugimi nestandardnimi oblikami zaposlitve ter samozaposleni; ker je močno prizadela nekatera podjetja, zlasti mala in srednja podjetja ter mikropodjetja;

| B. | ker se bo v skladu z evropsko gospodarsko napovedjo Komisije iz pomladi 2021 (18) gospodarstvo EU v letu 2021 povečalo za 4,2 %, v letu 2022 pa za 4,4 %; ker naj bi bila stopnja brezposelnosti v EU v letu 2021 7,6-odstotna, v letu 2022 pa 7-odstotna; ker sta ti stopnji še vedno višji od ravni pred krizo; |
| --- | --- |

B.

ker se bo v skladu z evropsko gospodarsko napovedjo Komisije iz pomladi 2021 (18) gospodarstvo EU v letu 2021 povečalo za 4,2 %, v letu 2022 pa za 4,4 %; ker naj bi bila stopnja brezposelnosti v EU v letu 2021 7,6-odstotna, v letu 2022 pa 7-odstotna; ker sta ti stopnji še vedno višji od ravni pred krizo;

| C. | ker je koronavirusna pandemija za evropska gospodarstva pomenila pretres zgodovinskih razsežnosti, saj se je gospodarska dejavnost leta 2020 skrčila za 6,1 %; ker so se podjetja in potrošniki prilagodili, da bi se bolje spoprijeli z zajezitvenimi ukrepi, vseeno pa nekateri sektorji, kot sta turizem in osebne storitve, še vedno trpijo; |
| --- | --- |

C.

ker je koronavirusna pandemija za evropska gospodarstva pomenila pretres zgodovinskih razsežnosti, saj se je gospodarska dejavnost leta 2020 skrčila za 6,1 %; ker so se podjetja in potrošniki prilagodili, da bi se bolje spoprijeli z zajezitvenimi ukrepi, vseeno pa nekateri sektorji, kot sta turizem in osebne storitve, še vedno trpijo;

| D. | ker sta boj proti starostni diskriminaciji in odprava ovir za starejše državljane, da prostovoljno delajo po dopolnjeni standardni upokojitveni starosti, pomembna za aktivno staranje in večjo solidarnost med generacijami; |
| --- | --- |

D.

ker sta boj proti starostni diskriminaciji in odprava ovir za starejše državljane, da prostovoljno delajo po dopolnjeni standardni upokojitveni starosti, pomembna za aktivno staranje in večjo solidarnost med generacijami;

| E. | ker je poglabljanje neenakosti v evropskih družbah med krizo zaradi covida-19 še pospešilo nevarne družbene trende, ki lahko povzročijo ozračje razdeljenosti, stresa in razočaranja, zaradi česar vsi člani družbe, ne le prikrajšani, trpijo zaradi zmanjšane ravni dobrobiti; ker je zmanjšanje neenakosti ključni pogoj za doseganje trajnostnosti in blaginje za vse, saj negativno vplivajo na splošno uspešnost družb pri ključnih kazalnikih dobrobiti, kot so duševno in telesno zdravje, zaupanje v demokratične institucije ter socialni mir in varnost; ker so sistemi socialne zaščite močno obremenjeni, saj naj bi ublažili socialne učinke krize in vsem zagotovili dostojne življenjske pogoje ter dostop do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje in nastanitev; |
| --- | --- |

E.

ker je poglabljanje neenakosti v evropskih družbah med krizo zaradi covida-19 še pospešilo nevarne družbene trende, ki lahko povzročijo ozračje razdeljenosti, stresa in razočaranja, zaradi česar vsi člani družbe, ne le prikrajšani, trpijo zaradi zmanjšane ravni dobrobiti; ker je zmanjšanje neenakosti ključni pogoj za doseganje trajnostnosti in blaginje za vse, saj negativno vplivajo na splošno uspešnost družb pri ključnih kazalnikih dobrobiti, kot so duševno in telesno zdravje, zaupanje v demokratične institucije ter socialni mir in varnost; ker so sistemi socialne zaščite močno obremenjeni, saj naj bi ublažili socialne učinke krize in vsem zagotovili dostojne življenjske pogoje ter dostop do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje in nastanitev;

| F. | ker so voditelji EU na socialnem vrhu v Portu 7. in 8. maja 2021 priznali, da je evropski steber socialnih pravic temeljni element okrevanja, in ker so v izjavi iz Porta poudarili svojo odločenost, da bodo še naprej krepili njegovo izvajanje na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker so voditelji EU na socialnem vrhu v Portu 7. in 8. maja 2021 priznali, da je evropski steber socialnih pravic temeljni element okrevanja, in ker so v izjavi iz Porta poudarili svojo odločenost, da bodo še naprej krepili njegovo izvajanje na ravni EU in nacionalni ravni;

| G. | ker mladi doživljajo največji upad zaposlovanja (19), poleg tega pa se izgubili številne priložnosti, saj primanjkuje možnosti za usposabljanje ali pripravništvo; ker so bili v nekaterih državah članicah delavci v prekarnih delovnih razmerah še posebej izpostavljeni izgubi delovnega mesta zaradi pandemije in so bili v težkem položaju zaradi pomanjkanja socialne zaščite; ker so potrebne večje naložbe v cenovno sprejemljivo, dostopno, vključujoče in visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, da bi vsi imeli ustrezne kompetence in kvalifikacije, tudi tiste, ki so potrebne za zeleni in digitalni prehod; ker je ena glavnih prednostnih nalog preprečiti novo izgubljeno generacijo mladih; ker politike, ki povečujejo medgeneracijske neenakosti, negativno vplivajo na vzdržnost našega sistema socialne varnosti in na naše demokracije; |
| --- | --- |

G.

ker mladi doživljajo največji upad zaposlovanja (19), poleg tega pa se izgubili številne priložnosti, saj primanjkuje možnosti za usposabljanje ali pripravništvo; ker so bili v nekaterih državah članicah delavci v prekarnih delovnih razmerah še posebej izpostavljeni izgubi delovnega mesta zaradi pandemije in so bili v težkem položaju zaradi pomanjkanja socialne zaščite; ker so potrebne večje naložbe v cenovno sprejemljivo, dostopno, vključujoče in visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, da bi vsi imeli ustrezne kompetence in kvalifikacije, tudi tiste, ki so potrebne za zeleni in digitalni prehod; ker je ena glavnih prednostnih nalog preprečiti novo izgubljeno generacijo mladih; ker politike, ki povečujejo medgeneracijske neenakosti, negativno vplivajo na vzdržnost našega sistema socialne varnosti in na naše demokracije;

| H. | ker je digitalizacija trga dela priložnost in ker bi morali izkoristiti njene prednosti, hkrati pa zagotoviti, da delo na daljavo in prožnost v zvezi z delovnim časom ne bosta vodili v kršenje pravic delavcev; |
| --- | --- |

H.

ker je digitalizacija trga dela priložnost in ker bi morali izkoristiti njene prednosti, hkrati pa zagotoviti, da delo na daljavo in prožnost v zvezi z delovnim časom ne bosta vodili v kršenje pravic delavcev;

| I. | ker bodo ureditve skrajšanega delovnega časa, ki jih bo mogoče aktivirati v krizi in bodo omogočale strukturno prilagajanje gospodarstev in človeških virov, ključnega pomena; ker bi z močno vključenostjo socialnih partnerjev preprečili, da bi bili nekateri do določenih možnosti neupravičeni; ker te ureditve za ohranitev delovnih mest še naprej blažijo učinke sprememb na trgu dela in so se po ocenah februarja 2021 v odziv na zadnje omejitvene ukrepe uporabljale za 5,6 % delovne sile, kar je več kot oktobra 2020, ko so se uporabljale za približno 5 % delovne sile (20); |
| --- | --- |

I.

ker bodo ureditve skrajšanega delovnega časa, ki jih bo mogoče aktivirati v krizi in bodo omogočale strukturno prilagajanje gospodarstev in človeških virov, ključnega pomena; ker bi z močno vključenostjo socialnih partnerjev preprečili, da bi bili nekateri do določenih možnosti neupravičeni; ker te ureditve za ohranitev delovnih mest še naprej blažijo učinke sprememb na trgu dela in so se po ocenah februarja 2021 v odziv na zadnje omejitvene ukrepe uporabljale za 5,6 % delovne sile, kar je več kot oktobra 2020, ko so se uporabljale za približno 5 % delovne sile (20);

| J. | ker je pandemija jasno pokazala, kako pomembna je celostna oskrba, pri kateri je poudarek na zagotavljanju kakovostnih storitev skozi ves življenjski cikel ter posebna pozornost namenjena oskrbi otrok, invalidov, ranljivih ter starejših; ker so v obdobju omejevalnih ukrepov ženske opravile večino neplačanega dela, čeprav so moški opravili večji delež gospodinjska dela kot prej (21) (ženske so kuhanju in gospodinjstvu na teden namenile 18,4 ure, moški pa 12,1 ure, medtem ko so pred pandemijo ženske tem nalogam namenile 15,8 ure, moški pa 6,8 ure); ker se je pomanjkanje osebja v zdravstvu in oskrbi – do katerega je v nekaterih državah članicah prihajalo že pred pandemijo (22), in sicer zaradi premajhnih naložb in/ali nepredvidenja demografskih sprememb – v času krize morda še poglobilo, tudi zaradi ogromnega pritiska dela in duševnega stresa, ki sta spremljala pandemijo (23); ker socialni partnerji na področju zdravstvenih in socialnih storitev pozivajo k številnim izboljšavam pri zdravstveni in socialni oskrbi, da bi zagotovili odpornost in pripravljenost (24); |
| --- | --- |

J.

ker je pandemija jasno pokazala, kako pomembna je celostna oskrba, pri kateri je poudarek na zagotavljanju kakovostnih storitev skozi ves življenjski cikel ter posebna pozornost namenjena oskrbi otrok, invalidov, ranljivih ter starejših; ker so v obdobju omejevalnih ukrepov ženske opravile večino neplačanega dela, čeprav so moški opravili večji delež gospodinjska dela kot prej (21) (ženske so kuhanju in gospodinjstvu na teden namenile 18,4 ure, moški pa 12,1 ure, medtem ko so pred pandemijo ženske tem nalogam namenile 15,8 ure, moški pa 6,8 ure); ker se je pomanjkanje osebja v zdravstvu in oskrbi – do katerega je v nekaterih državah članicah prihajalo že pred pandemijo (22), in sicer zaradi premajhnih naložb in/ali nepredvidenja demografskih sprememb – v času krize morda še poglobilo, tudi zaradi ogromnega pritiska dela in duševnega stresa, ki sta spremljala pandemijo (23); ker socialni partnerji na področju zdravstvenih in socialnih storitev pozivajo k številnim izboljšavam pri zdravstveni in socialni oskrbi, da bi zagotovili odpornost in pripravljenost (24);

| K. | ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo, da v proračunskem ciklu EU ni bila ustrezno upoštevana enakost spolov; ker je to sodišče Komisiji priporočilo, naj oceni in poroča, ali je v načrtih držav članic za okrevanje in odpornost upoštevana enakost spolov; ker je instrument Next Generation EU namenjen zelenemu in digitalnemu prehodu ter vpliva predvsem na sektorje in poklice, v katerih prevladujejo moški; |
| --- | --- |

K.

ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo, da v proračunskem ciklu EU ni bila ustrezno upoštevana enakost spolov; ker je to sodišče Komisiji priporočilo, naj oceni in poroča, ali je v načrtih držav članic za okrevanje in odpornost upoštevana enakost spolov; ker je instrument Next Generation EU namenjen zelenemu in digitalnemu prehodu ter vpliva predvsem na sektorje in poklice, v katerih prevladujejo moški;

| L. | ker uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost v zvezi z njegovo socialno razsežnostjo določa splošni cilj spodbujanja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, in sicer z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic krize, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in navzgor usmerjeni socialni konvergenci, s ponovno vzpostavitvijo in spodbujanjem trajnostne rasti ter s spodbujanjem ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

L.

ker uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost v zvezi z njegovo socialno razsežnostjo določa splošni cilj spodbujanja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, in sicer z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic krize, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in navzgor usmerjeni socialni konvergenci, s ponovno vzpostavitvijo in spodbujanjem trajnostne rasti ter s spodbujanjem ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest;

| M. | ker svetovni izzivi, kot sta digitalizacija in boj proti podnebnim spremembam, ne glede na pandemijo covida-19 ostajajo in zahtevajo pravičen prehod, da nihče ne bi bil zapostavljen; ker se podnebne spremembe, globalno segrevanje in izguba biotske raznovrstnosti po zadnjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) eksponentno pospešujejo; ker evropski državljani in delavci v EU močneje in pogosteje kot prej čutijo posledice podnebnega zloma in ekstremnih vremenskih pojavov; ker so bili cilji glede razogljičenja do leta 2030 povišani, da bi ogljično nevtralnost dosegli do leta 2050; ker bi povečana prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje zahtevala korenito preobrazbo evropskega in nacionalnih gospodarstev ter trgov dela; |
| --- | --- |

M.

ker svetovni izzivi, kot sta digitalizacija in boj proti podnebnim spremembam, ne glede na pandemijo covida-19 ostajajo in zahtevajo pravičen prehod, da nihče ne bi bil zapostavljen; ker se podnebne spremembe, globalno segrevanje in izguba biotske raznovrstnosti po zadnjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) eksponentno pospešujejo; ker evropski državljani in delavci v EU močneje in pogosteje kot prej čutijo posledice podnebnega zloma in ekstremnih vremenskih pojavov; ker so bili cilji glede razogljičenja do leta 2030 povišani, da bi ogljično nevtralnost dosegli do leta 2050; ker bi povečana prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje zahtevala korenito preobrazbo evropskega in nacionalnih gospodarstev ter trgov dela;

| N. | ker je specifični cilj mehanizma za okrevanje in odpornost zagotavljanje finančne podpore državam članicam pri doseganju mejnikov in ciljev reform in naložb, ki so določeni v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost; ker to pomeni, da morajo vsi v načrtih določeni ukrepi (vključno z digitalnimi in zelenimi naložbami) in dogovorjene reforme prispevati k načelom evropskega stebra socialnih pravic, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in navzgor usmerjeni socialni konvergenci; ker ukrepi, ki ne prispevajo k tem socialnim ciljem, niso v skladu z zahtevami uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

N.

ker je specifični cilj mehanizma za okrevanje in odpornost zagotavljanje finančne podpore državam članicam pri doseganju mejnikov in ciljev reform in naložb, ki so določeni v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost; ker to pomeni, da morajo vsi v načrtih določeni ukrepi (vključno z digitalnimi in zelenimi naložbami) in dogovorjene reforme prispevati k načelom evropskega stebra socialnih pravic, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in navzgor usmerjeni socialni konvergenci; ker ukrepi, ki ne prispevajo k tem socialnim ciljem, niso v skladu z zahtevami uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost;

| O. | ker člen 17(3) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da morajo biti nacionalni načrti za okrevanje in odpornost skladni z ustreznimi izzivi in prednostnimi nalogami za posamezno državo, določenimi v okviru evropskega semestra, pa tudi s tistimi, ki so določeni v zadnjem priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja za države članice tega območja; |
| --- | --- |

O.

ker člen 17(3) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da morajo biti nacionalni načrti za okrevanje in odpornost skladni z ustreznimi izzivi in prednostnimi nalogami za posamezno državo, določenimi v okviru evropskega semestra, pa tudi s tistimi, ki so določeni v zadnjem priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja za države članice tega območja;

| P. | ker socialno trajnostne reforme temeljijo na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, kakovostnem javnem izobraževalnem sistemu za vse, kakovostnih delovnih mestih in trajnostni rasti – modelu, ki zagotavlja enakost in socialno zaščito, krepi vlogo ranljivih skupin, spodbuja udeležbo in državljanstvo ter izboljšuje življenjski standard vseh; |
| --- | --- |

P.

ker socialno trajnostne reforme temeljijo na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, kakovostnem javnem izobraževalnem sistemu za vse, kakovostnih delovnih mestih in trajnostni rasti – modelu, ki zagotavlja enakost in socialno zaščito, krepi vlogo ranljivih skupin, spodbuja udeležbo in državljanstvo ter izboljšuje življenjski standard vseh;

| Q. | ker je kriza zaradi covida-19 pospešila digitalni prehod evropskih in nacionalnih gospodarstev ter razvoj novih načinov dela; ker morajo digitalizacija, robotizacija, avtomatizacija in umetna inteligenca koristiti delavcem in družbi, in sicer z izboljšanjem delovnih pogojev in kakovosti življenja, ugodno uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja, ustvarjanjem boljših zaposlitvenih možnosti ter prispevanjem k socialno-ekonomski konvergenci; |
| --- | --- |

Q.

ker je kriza zaradi covida-19 pospešila digitalni prehod evropskih in nacionalnih gospodarstev ter razvoj novih načinov dela; ker morajo digitalizacija, robotizacija, avtomatizacija in umetna inteligenca koristiti delavcem in družbi, in sicer z izboljšanjem delovnih pogojev in kakovosti življenja, ugodno uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja, ustvarjanjem boljših zaposlitvenih možnosti ter prispevanjem k socialno-ekonomski konvergenci;

| 1. | opozarja, da si Unija v skladu s Pogodbama prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost, zdravo in varno delovno okolje ter pogoje, socialni napredek, za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja ter za spodbujanje znanstvenega in tehnološkega napredka, obenem pa se bori proti revščini in neenakostim, socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja navzgor usmerjeno socialno konvergenco, socialno pravičnost in zaščito, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami ter varstvo pravic otrok in invalidov; vztraja, da morajo biti ti cilji glavne prednostne naloge dolgoročne strategije za trajnostno rast EU v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN, evropskim stebrom socialnih pravic in evropskim zelenim dogovorom ter podlaga za načrte držav članic za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo evropski semester v prihodnje usklajen s temi cilji in strategijami, da bi postal resnično celovito orodje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo splošno odstopno klavzulo, novi večletni finančni okvir in instrument Next Generation EU, da bi podprle podjetja, ki so v težavah in jim primanjkuje likvidnosti, zlasti z izboljšanjem dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja, ohranjanjem delovnih mest in delovnih pogojev ljudi, ki delajo v EU, ter spremljanjem podjetij in delavcev pri zelenem in digitalnem prehodu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ekonomske politike ni mogoče analizirati le s povsem makroekonomskega vidika, osredotočenega na tradicionalne kazalnike rasti, dolga, primanjkljaja in stopnje zaposlenosti, ter da bi morali obravnavati tudi temeljne vzroke dolgoročnih ekonomskih in socialnih neravnovesij; vztraja, da mora evropski semester temeljiti na celostnem pristopu, pri katerem bodo gospodarska, socialna in okoljska politika enako pomembne; meni, da morajo imeti pomembno vlogo tudi podnebne politike; poziva, naj evropski semester zagotovi usklajevanje med državami članicami ter poskrbi, da bodo vse na isti poti k podnebno nevtralnemu in bolj digitalnemu gospodarstvu, v katerem ne bo nihče zapostavljen, poleg tega pa naj spodbuja strukturne spremembe za socialni napredek, trajnostni razvoj in blaginjo; poudarja, da je treba upoštevati učinke gospodarskih politik, da bi preprečili negativne socialne posledice in negativne učinke na socialno kohezijo, tudi na številne ranljive skupine, ter s tem na naše demokracije in evropski projekt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zavezanost voditeljev EU izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in trem novim krovnim ciljem EU, ki naj bi jih dosegli do leta 2030; poziva Komisijo, naj svoj akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic izvede pravočasno in dosledno, in sicer s konkretnimi ukrepi in dosežki, ter poskrbi, da bodo izpolnjeni in doseženi cilji vseh predlogov; poziva, naj se v glavne kazalnike vključijo socialna tveganja, ki so povezana z učinki pandemične krize na gospodarstvo, zaposlovanje in zdravje, ter tista, ki jih lahko za ljudi in delavce povzroči zelena in digitalna preobrazba; ugotavlja, da spremljanje ciljev trajnostnega razvoja in novi pregled socialnih kazalnikov omogočata celovitejše spremljanje teh tveganj, vendar ne zagotavljata jasnih ciljev za merjenje učinka ukrepov EU; podpira ambiciozno agendo močnega, trajnostnega in vključujočega gospodarskega in socialnega okrevanja ter modernizacije, ob katerih se bo hkrati krepil evropski socialni model, da bi vsi ljudje lahko imeli koristi od zelenega in digitalnega prehoda ter živeli dostojno; poziva države članice, naj določijo ambiciozne nacionalne cilje, ki bodo glede na izhodiščni položaj vsake države ustrezno prispevali k doseganju evropskih ciljev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje, pridobljene v tej krizi, in si prizadeva izboljšati strukturo trajnostnega upravljanja v EU, da bo temeljila na solidarnosti, povezovanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, visokokakovostnih javnih storitvah, vključno z javnim, univerzalnim in visokokakovostnim izobraževalnim sistemom, kakovostnem zaposlovanju in trajnostni rasti; poziva Komisijo, naj pred sprejetjem odločitve o deaktiviranju splošne odstopne klavzule upošteva ne le splošno oceno stanja gospodarstva, ki bo temeljila na kvantitativnih merilih, temveč tudi oceno, v katero bodo zajete tudi temeljne neenakosti ter zaposlitvene, socialne in zdravstvene razmere v prizadetih državah članicah; meni, da bi moral biti pregled okvira ekonomskega upravljanja EU po možnosti izveden pred deaktivacijo splošne odstopne klavzule; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da so nekatere politične odločitve in davčne politike, sprejete po finančni in gospodarski krizi iz leta 2008, morda povzročile, da zdravstveni in socialni sistemi v nekaterih državah članicah niso bili ustrezno pripravljeni na pandemijo; poudarja, da je treba uvesti dodatna merila, zlasti merila, pri katerih se bo upoštevala potreba po trajnostnih socialnih in okoljskih javnih naložbah ter gospodarski aktivnosti v javnem in zasebnem sektorju ter ki bodo spodbujala socialni napredek v smeri izvajanja evropskega stebra socialnih pravic v državah članicah; meni, da zgolj doseganje ravni gospodarske aktivnosti pred krizo morda ne bo zadostovalo za utrditev trajnostnega okrevanja; poudarja, da sedanji instrumenti morda ne bodo dovolj za odpravo tveganja gospodarske stagnacije, naraščajočih neenakosti ter socialnih in teritorialnih razlik; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 vplivala na blaginjo vseh v EU in zlasti ranljivih skupin prebivalstva; opozarja, da se je predsednica Komisije zavezala, da bodo trajnostnost, socialna vključenost in blaginja državljanov v središču gospodarske strategije EU (25); meni, da je to bistveno za to, da bo Evropa ostala dom najnaprednejših sistemov socialne varnosti na svetu, postane prva podnebno nevtralna celina ter živahno središče inovacij in konkurenčnega podjetništva; želi spomniti, da so se socialne, gospodarske in teritorialne neenakosti med državami članicami in znotraj njih v zadnjem desetletju poglobile; poziva Komisijo, naj v analizo v okviru semestra vključi socialna in okoljska neravnovesja; poziva države članice, naj sodelujejo v pregledu fiskalnih pravil EU, da bi spodbudile trajnostne socialne naložbe, ki pospešujejo rast, in obenem ohranile vzdržne javne finance in trdne sisteme socialne varnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poudarja, kako pomembni sta ustreznost in vzdržnost sistemov socialne zaščite v državah članicah; je seznanjen s sporočilom skupine G20 z dne 9. in 10. julija 2021 ter z njeno zavezo za učinkovit globalni minimalni davek, kot je določen v izjavi o dvostebrni rešitvi za obravnavanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ki jo je 1. julija 2021 sprejel vključujoči okvir OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (BEPS); z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o tem, kako mednarodni sporazum prenesti v pravo EU, da bi preprečili agresivno davčno načrtovanje ter zagotovili pravičnost za srednji razred in delavce v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da je dostop do osnovnih storitev, kot sta voda in energija, ključen za zagotovitev socialne vključenosti in osnovnih sanitarnih standardov; poziva, naj se v okviru akcijskega načrta za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic sprejmejo podporni ukrepi, s katerimi bi zagotovili vključujoč in cenovno sprejemljiv dostop do osnovnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru ciljev zelenega dogovora predložijo konkretne predloge za ustrezno obravnavo energijske revščine in ocenijo energetske trge, da bi se izognili negativnim učinkom naraščajočih cen energije na konkurenčnost malih in srednjih podjetij ter na gospodinjstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so dobro zasnovani sistemi obdavčitve dela bistveni za zagotavljanje visokih standardov varstva delavcev pred tveganji in boleznimi ter za zagotavljanje starostnih pokojnin; meni, da bi morali biti davčni sistemi zasnovani tako, da bi zmanjševali neenakosti, spodbujali pravičnost in zaščitili gospodinjstva, ter da bi morali biti uravnoteženi, saj bi bili tako pravičnejši in učinkovitejši; poudarja, da bi se javni prihodki lahko uporabili za financiranje ključnih prednostnih nalog in pomoč pri reševanju fiskalnih izzivov držav članic ter bi prispevali k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, tudi s krepitvijo pokritosti in ustreznosti sistemov zdravstvenega varstva in socialne varnosti za vse ter zagotavljanjem njihovega dolgoročnega financiranja; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo prave ukrepe za boj proti izogibanju davkom in davčnim goljufijam, saj gre za pomemben način zmanjševanja ekonomskih neenakosti in izboljševanja pobiranja davčnih prihodkov v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba socialne cilje in socialni razvoj, blaginjo in trajnostnost bolje vključiti v vse politike EU, zlasti v njeno proračunsko načrtovanje, da bi bili javnofinančni odhodki in naložbe usklajeni s socialnimi in okoljskimi cilji ter da bi ugotovili možne socialne učinke proračunskih odločitev; poziva Komisijo, naj trajnost in blaginjo vključi v letno strategijo za trajnostno rast in v priporočila za posamezne države ter naj v svoji oceni učinka postavi v ospredje socialni učinek političnih ukrepov EU; poudarja, da je pomembno okrepiti celovit in integriran okvir v procesu evropskega semestra ter pri tem poseben poudarek nameniti najbolj ranljivim in marginaliziranim skupinam družbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je kriza zaradi covida-19 razkrila vrzeli v dostopu do socialne zaščite in pokazala, kako pomembno je povečati odpornosti, na primer z ustreznejšim in širše zasnovanim sistemom minimalnega dohodka in pokojnin ter z omilitvijo pogojev za upravičenost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi prezadolženosti, ki se je pojavila zaradi pandemije ter njenih ekonomskih in socialnih posledic, ter poudarja, da je treba ljudi ter mala in srednja podjetja zaščititi, da ne bi zapadli vanjo; se zavzema, da bi se izboljšale svetovalne storitve glede dolga in zaščito pred zadolženostjo ter da bi se povečala finančna ozaveščenost; meni, da je treba v zvezi z nedonosnimi posojili, omenjenimi v sporočilu Komisije z dne 2. junija 2021, podpreti evropska mala in srednja podjetja, delavce in gospodinjstva; ugotavlja, da mehanizem za okrevanje in odpornost omogoča, da se okrevanje podpre z dodatnimi naložbami in reformami v ta namen; poudarja, da je treba sprejeti politična orodja, s katerimi bomo poskrbeli, da bodo potrošniki, ki težko plačajo vse račune in imajo komajda dovolj denarja, lahko preživeli posledice pandemije in ne bodo zdrsnili v revščino; |
| --- | --- |

13.

Evropski okvir upravljanja 2022 za trajnostnost, socialno vključenost in blaginjo ljudi

| 14. | meni, da je v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, izjemnega povečanja javnega dolga ter prihodnje reforme Pakta za stabilnost in rast ter procesa evropskega semestra predlog Parlamenta o sprejetju pakta za trajnostno blaginjo in socialni napredek, s katerim bodo postali socialni in trajnostni cilji obvezni za doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN, pomembnejši kot kdaj koli prej; v zvezi s tem se je cilj trajnostnega razvoja št. 8 o trajnostni rasti, zaposlovanju in dostojnem delu izkazal za gonilni dejavnik celotne agende OZN do leta 2030; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morala trajnostna, pametna in vključujoča rast srednjeročno zagotoviti trajnostno fiskalno politiko ter da ekonomske in socialne politike EU prispevajo k trajnemu okrevanju, s čimer bodo naša gospodarstva in družbe bolj trajnostne, vključujoče, odporne in bolje pripravljene na zeleni in digitalni prehod; v zvezi s tem poudarja, da bo izvajanje akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic prispevalo h krepitvi socialne razsežnosti v vseh politikah Unije in pomagalo zagotoviti vključujoče okrevanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi bilo okrepljeno ekonomsko in socialno upravljanje med državami članicami, zlasti z doseganjem večje konvergence na področju davčnih predpisov, gonilna sila okrevanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se strinja z evropskimi voditelji, da je v zvezi z ekonomskim in socialnim upravljanjem EU potrebno redno ocenjevanje napredka pri doseganju krovnih ciljev do leta 2030 in navzgor usmerjeni konvergenci na najvišji politični ravni (26); meni, da morajo imeti v postopku pregleda upravljanja ministri za delo in socialno politiko ter ministri za gospodarstvo in finance enako vlogo, da bodo imeli ekonomska, socialna in zaposlitvena vprašanja v mehanizmu evropskega semestra enakovreden položaj; se strinja s Svetom, da bo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic okrepilo prizadevanja Unije za digitalni, zeleni in pravični prehod ter prispevalo k doseganju navzgor usmerjene socialne in ekonomske konvergence in k reševanju demografskih izzivov ter da so bili socialna razsežnost, socialni dialog in socialni partnerji vedno jedro visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva; meni, da je treba v okviru za usklajevanje politik evropskega semestra prenoviti pregled socialnih kazalnikov, da bi lahko spremljali napredek na tem področju in da bi bil pregled prilagojen razmeram po pandemiji ter usklajen s procesom mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da sta usmeritev politike in pristop k upravljanju, katerih cilj bi bil postaviti ljudi in njihovo blaginjo v središče oblikovanja politik in odločanja, bistvena za prihodnost Evropske unije; zahteva, naj Komisija v ta namen pripravi celovit predlog, v katerem bo podrobno določila sklop posebnih socialnih, ekoloških in gospodarskih ciljev, ki bi morali odražati ustrezne – tako mednarodne kot lastne – zaveze EU, vključno z zavezami iz resolucije Parlamenta z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (27), cilje trajnostnega razvoja OZN, Pariški sporazum in cilj evropskih podnebnih pravil, da se do leta 2050 doseže nevtralnost emisij toplogrednih plinov, in s tem povezane vmesne cilje, Evropsko listino o temeljnih pravicah, Evropski steber socialnih pravic in zavezo za odpravo revščine v Evropi do leta 2050, in sicer z zakonom EU proti revščini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je treba graditi na izjavi iz leta 2016 o novem začetku za socialni dialog in preučiti načine za vključevanje socialnih partnerjev v upravljanje evropskega semestra, ki je bilo doslej nezadostno, ter tako cilje reforme deliti z delavci in podjetji, s čimer bi olajšali njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja skupni predlog evropskih socialnih partnerjev za alternativni nabor kazalnikov za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka ter napredka na področju podnebne politike, ki bodo dopolnjevali BDP kot merilo blaginje za vključujočo in trajnostno rast; meni, da mora pregled socialnih kazalnikov vključevati nove kazalnike, ki bodo v celoti odražali trende in vzroke neenakosti; opozarja, kako pomembno je v tem procesu upoštevati interese najranljivejših in marginaliziranih članov naše družbe; poudarja, da morajo socialni partnerji sodelovati v postopku odločanja o začetku izvajanja ukrepov za okrevanje; meni, da ukrepi, sprejeti v zvezi s tem, ne smejo posegati v avtonomijo socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je treba meriti socialne posledice degradacije okolja in podnebnih sprememb; Poziva, naj se pravica do zdravja in zdravega okolja zagotovi na ravni EU, saj je ta pravica bistvena za uresničevanje večine drugih temeljnih pravic, kot so pravice do hrane, zatočišča in dela, in za doseganje vključujočega prehoda; |
| --- | --- |

21.

Od zaščite do ustvarjanja zelenih, digitalnih in kakovostnih delovnih mest: potrebna je ambiciozna evropska socialna agenda

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli sindikati dostop do delovnih prostorov in delavcev, tudi tam, kjer se delo opravlja digitalno; poudarja, da je treba vsem delavcem, tudi tistim v digitalnem gospodarstvu, zagotoviti pravico do kolektivnih pogajanj in kolektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | se strinja z evropskimi voditelji, da je zaradi naraščanja brezposelnosti in neenakosti zaradi pandemije pomembno vire usmeriti tja, kjer so najbolj potrebni za krepitev našega gospodarstva, in naša politična prizadevanja usmeriti v enak dostop do kakovostnih storitev, da bi povečali enakost možnosti, ter v izboljšanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, podjetništvo, izpopolnjevanje in preusposabljanje ter zmanjšanje revščine in izključenosti; poudarja, da so izredni viri, ki so na voljo za podporo okrevanju Evrope, priložnost, ki je ne smemo zamuditi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja na negativen vpliv krize zaradi covida-19 na evropski trg dela, ki je povzročila največje izgube delovnih mest doslej, zlasti v strateških sektorjih, kar je povezano s povečanjem revščine in razlik v življenjskem standardu, zaradi česar so zlasti prizadeti mladi, ženske in delavci na nizkokvalificiranih delovnih mestih in v prekarnih zaposlitvah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da naj bi vse države članice EU do konca leta 2022 dosegle raven četrtletne proizvodnje pred krizo; opozarja, da je za trajnostno okrevanje ključno ustvariti kakovostna delovna mesta tudi za srednje in nizko usposobljene delavce, zlasti za ženske in mlade, ki bodo enakomerno razporejena po Evropi, da bi preprečili neravnovesja med regijami, saj je dokazano, da je to bistvenega pomena za odpornost naših družb in gospodarstev; meni, da imajo socialni partnerji ključno vlogo pri predvidevanju sprememb na trgih dela in zagotavljanju nemotenega prehoda za delavce, ki jih prizadenejo strukturne spremembe; meni, da je krepitev struktur kolektivnih pogajanj na vseh ravneh bistvenega pomena za ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da sta kakovostno izobraževanje in dobro izobražena delovna sila skupaj z zavezanostjo raziskavam in inovacijam pogoj za trajnostno okrevanje in socialno kohezijo; poudarja, da je treba srednje- in nizkokvalificiranim delavcem omogočiti preusposabljanje in izpopolnjevanje; vztraja, da morajo biti trajnostne naložbe v kakovostno vajeništvo, vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje in usposabljanje zaposlenih prednostna naloga; poudarja, da bodo za vključujoče gospodarsko okrevanje potrebne trajnostne javne in zasebne naložbe, s katerimi bomo zagotovili usposabljanje brezposelnim in nizko usposobljenim osebam, da bodo pridobile uradno potrjena osnovna znanja, poklicne spretnosti in ključne kompetence, ki omogočajo kvalifikacije in prehod na novo zaposlitev; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti izobraževalne programe EU, usposabljanje in izobraževanja uskladiti s potrebami družbe in gospodarstva ter podpirati zaposlene in učitelje, pomembne pa so tudi naložbe v digitalno, zeleno in socialno infrastrukturo; poudarja, da je za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti ključno izvajanje programa znanj in spretnosti EU za vse; poziva Komisijo in države članice, naj čim več vlagajo v cenovno sprejemljivo, dostopno, vključujočo in visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, krepijo ukrepe za izpopolnjevanje in preusposabljanje, vključno z digitalnimi in prenosljivimi znanji, ter spodbujajo vseživljenjsko učenje, da bi delavce pripravile na potrebe trga dela, na katerega bosta vplivali zelena in digitalna preobrazba; poudarja, da je vzajemno priznavanje kvalifikacij ključno za odpravo problemov glede pomanjkanja znanj in spretnosti ter neskladja med njihovo ponudbo ter povpraševanjem po njih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predlog Komisije o tem, da se s preglednostjo plač in mehanizmi izvrševanja izboljša uporaba načela enakega plačila za enako delo za moške in ženske; pozdravlja dejstvo, da ta predlog uvaja zavezujoče ukrepe za preglednost plač; poziva k hitremu sprejetju teh ukrepov, da bi preprečili poglabljanje neenakosti med spoloma; poziva države članice in Komisijo, naj podprejo podjetništvo med ženskami in jim olajšajo dostop do financiranja; poziva države članice, naj v Svetu čim prej ponovno začnejo pogajanja za direktivo o zastopanosti žensk v upravnih odborih družb; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bi bili delavci v EU zaščiteni z ustreznimi minimalnimi plačami, določenimi z zakonom ali kolektivnimi pogodbami v skladu z nacionalno tradicijo in prakso, s čimer bi se zagotovil dostojen življenjski standard povsod, kjer delajo; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za direktivo o ustreznih minimalnih plačah v EU, katere cilj je povečati pokritost s kolektivnimi pogajanji, se boriti proti revščini zaposlenih in povečati navzgor usmerjeno socialno konvergenco; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je treba povečati finančne in človeške vire javnih zavodov za zaposlovanje; poziva države članice, naj v javnih zavodih za zaposlovanje vzpostavijo učinkovite mehanizme za upravljanje uspešnosti, da se oceni učinek njihovih programov na trgu dela in obravnavajo načini za izboljšanje; poziva države članice, naj svojim javnim zavodom za zaposlovanje zagotovijo tehnološke rešitve, ki jim bodo omogočile učinkovito vključevanje iskalcev zaposlitve, boljše ocenjevanje in usklajevanje njihovih znanj in spretnosti ter njihovo boljše usklajevanje s povpraševanjem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja države članice, da so samostojno življenje, kakovostne socialne storitve in storitve zaposlovanja, ustrezna socialna zaščita in okrepljeno socialno gospodarstvo nujni za dostojno življenje vseh invalidov, kot je poudarjeno v strategiji EU o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj s posebnim sistemom spremljajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v vseh sektorjih, tudi delovnih mest, ustvarjenih z javnimi naložbami, pri čemer bi moral ta sistem vključevati poseben oddelek za zelena in digitalna delovna mesta ter upoštevati vidik spola in nediskriminacije, poleg tega pa naj se dogovorijo o sistemu, ki bo dostop podjetij do javnih sredstev pogojeval z ustvarjanjem zelenih delovnih mest; poziva k natančnemu spremljanju aktivnih ukrepov ozaveščanja, da bi zagotovili enako vključevanje tistih, ki so najbolj oddaljeni od kakovostnih delovnih mest na trgu dela; poudarja, da mora biti dostop do javnih sredstev EU pogojen s spoštovanjem pravic delavcev in kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za odpravo pomanjkljivega dostopa do sistemov socialne zaščite, zlasti na podlagi priporočila Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih do socialne zaščite (28); ponovno pozdravlja sprejetje tega priporočila kot prvi korak in zavezo Komisije k okrepitvi sistemov socialne zaščite v Evropi, a poudarja, da je treba dejansko uveljaviti splošni dostop do socialne zaščite, zlasti v sedanjih težkih razmerah; poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni okvir EU za izboljšanje in zagotovitev dostojnih delovnih pogojev, pravic in socialne zaščite za platformne delavce in nestandardne delavce; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj posodobi svoj okvir za vzpostavitev in razvoj zadrug in podjetij socialne ekonomije, ki že po svoji naravi namenjajo večji poudarek pravičnim delovnim pogojem in krepitvi vloge delavcev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba, če želi EU voditi trajnostno in vključujoče okrevanje, s katerim bi posodobili naša gospodarstva in hkrati zagotovili kakovostna delovna mesta, ustvariti več milijonov dobro plačanih delovnih mest, tudi za srednje in nizko usposobljene delavce, ter hkrati zagotoviti navzgor obrnjeno socialno in ekonomsko konvergenco, da bodo vsi imeli priložnost prispevati k skupnemu evropskemu projektu; vztraja, da je treba več vlagati v raziskave, inovacije in brezogljične tehnologije, pri čemer je treba upoštevati posebnosti mikro, malih in srednjih podjetij, ki so ključni akterji v evropskem gospodarskem tkivu, da bi se čim bolj izkoristil njihov potencial za inovacije, hkrati pa izboljšal dostop malih in srednjih podjetij do javnega in zasebnega financiranja, ter da bi zagotovili trajnostne in rasti prijazne naložbe; poziva h krepitvi socialne in trajnostne razsežnosti industrijske strategije, pri čemer naj bo poseben poudarek namenjen kakovostnem zaposlovanju in strateškim vrednostnim verigam v EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zaskrbljen zaradi resnih socialnih posledic krize zaradi covida-19 in njenega učinka na zaposlovanje, zlasti za mlade; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bo imeli vsi mladi Evropejci dostop do izobraževanja, usposabljanja in trga dela; poziva države članice in Komisijo, naj dajo prednost boju proti brezposelnosti mladih, zlasti v okviru instrumenta za okrevanje gospodarstva Next Generation EU, naj v celoti izkoristijo finančne instrumente, kot so jamstvo za mlade in evropski programi, kot je Erasmus+, ter sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo brezposelnosti mladih in izboljšanje zaposljivosti mladih; poleg tega poudarja, da bi lahko v odziv na posledice koronavirusne krize na področju zaposlovanja uporabili novi evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce; zato poziva države članice, naj Komisiji hitro pošljejo zahtevke za financiranje, da bi evropske delavce, ki so zaradi covida-19 izgubili zaposlitev, podprle pri preusposabljanju, prekvalifikaciji in ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je mobilnost delovne sile znotraj EU pomembna in da prosti pretok delavcev prispeva h gospodarski rasti in koheziji v Uniji ter ustvarja možnosti za zaposlitev; poudarja tudi, da mora biti mobilnost delovne sile tesno povezana s pravičnimi in skupnimi pravili, ki temeljijo na načelu enakega obravnavanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje in izvrševanje pravil o prostem gibanju delavcev; poziva Komisijo, naj analizira beg možganov v nekaterih regijah in sektorjih ter podpira mobilne delavce z zagotavljanjem pravične mobilnosti in izboljšano prenosljivostjo pravic; poziva države članice, naj se v celoti zavežejo, da bodo podprle digitalizacijo javnih storitev in s tem spodbudile pravično mobilnost delavcev, zlasti z usklajevanjem sistemov socialne varnosti; zato poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozen predlog za digitalno evropsko potrdilo za socialno zavarovanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se je v krizi zaradi covida-19 pokazala potreba po razvoju skupnega pristopa EU k zdravju, vključno z zdravjem pri delu; poziva k vzpostavitvi evropske zdravstvene unije, ki bi morala temeljiti na načelih solidarnosti, strateške avtonomije in sodelovanja in v kateri bi morala biti oblikovanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije v središču skrb za javno zdravje, kot je zapisano v Pogodbah, poleg tega pa bi se za vse ustrezne politike pripravila sistematična ocena učinka na zdravje; pozdravlja ambiciozen cilj, da bi preprečili vse smrtne žrtve zaradi dela, določen v novem strateškem okviru EU za zdravje in varnost pri delu; ponovno opozarja, da je treba snovi, ki so strupene za razmnoževanje, vključiti v področje uporabe direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh (29) ter nevarna zdravila vključiti v Prilogo 1 k tej direktivi, da bi bolje zaščitili zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da načelo 15 evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo upokojeni delavci in samozaposleni pravico do pokojnine, ki zagotavlja primeren dohodek, in da imajo vsi starejši pravico do sredstev, ki zagotavljajo dostojno življenje; |
| --- | --- |

38.

Sinergije med semestrom in nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost

| 39. | poudarja, da je treba v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost upoštevati priporočila za posamezne države, ki prispevajo k socialnim ciljem, določenim v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter da je treba za nacionalne načrte za okrevanje in odpornost priporočila za posamezne države razlagati na način, ki prispeva k doseganju socialnih ciljev uredbe, med drugim tudi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; vztraja, da morajo načrti za okrevanje in odpornost v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost prispevati k doseganju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, k izvajanju strategije EU za rast, določene v zelenem dogovoru, in k izpolnjevanju načel evropskega stebra socialnih pravic; opozarja, da je bil cikel evropskega semestra za leto 2021 začasno prilagojen, da bi se omogočil začetek uporabe mehanizma za okrevanje in odpornost; zahteva, naj bo Komisija bolj ambiciozna v socialnem smislu in zagotovi skladnost med priporočili za posamezne države ter splošnimi in posebnimi cilji uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da bi morale v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost reforme in naložbe „spodbujati ustvarjanje visokokakovostnih in stabilnih delovnih mest, [pa tudi] vključevanje prikrajšanih skupin“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je eden ciljev uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost spodbujanje ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest; poudarja, da morajo delovne reforme, vključene v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, prispevati k izboljšanju kakovosti delovnih mest; poziva Komisijo, naj v teh načrtih analizira reforme trga dela v zvezi s tem vprašanjem; želi spomniti, da člen 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija priznava in spodbuja vlogo socialnih partnerjev na svoji ravni ter mora spoštovati njihovo avtonomijo; opozarja, da se Komisija nikakor ne sme vmešavati v postopek socialnega dialoga na nacionalni ravni, ki se izvaja v zvezi z reformami v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj v skupne kazalnike, ki se v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljajo za poročanje o napredku ter spremljanje in ocenjevanje načrtov, pa tudi v metodologijo za poročanje o socialnih naložbah, vključno z jamstvom za otroke in jamstvom za mlade, vključi socialne kazalnike iz pregleda socialnih kazalnikov v okviru evropskega semestra, zlasti tiste, ki so povezani z dostojnim delom, socialno pravičnostjo in enakimi možnostmi, trdnimi sistemi socialnega varstva in pravično mobilnostjo; poudarja, da bo Parlament natančno analiziral delegirane akte, ki jih bo v zvezi s tem predstavila Komisija, da bi ugotovil, ali so socialni kazalniki, preglednica kazalnikov in socialna metodologija skladni s cilji, ter preveril, ali ne bi bilo potrebno nasprotovanje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vztraja, da je socialni dialog ključen za zagotovitev učinkovitih reform in naložb, zlasti v sektorjih, ki se bodo zaradi prehoda bistveno spremenili; poudarja, da je za uspeh nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ključna ustrezna vključitev deležnikov, kot so nacionalni parlamenti, lokalni in regionalni organi, socialni partnerji, nevladne organizacije in civilna družba, v njihovo pripravo in izvajanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost enakost spolov vključiti v pripravo in izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter da poročanja o enakosti spolov in vključevanja spolov ni mogoče združiti s socialnim sledenjem in socialnimi naložbami; meni, da si enakost spolov zasluži lastno metodologijo za vključevanje v mehanizmu za okrevanje in odpornost, in opozarja, da je Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) razvil primerno metodologijo; Opozarja, da so v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost naložbe v zanesljivo infrastrukturo za oskrbo izredno pomembne tudi za zagotavljanje enakosti spolov, krepitev ekonomskega položaja žensk, vzpostavitev odpornih družb, boj proti negotovim razmeram v sektorjih, v katerem prevladujejo ženske, spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter preprečevanje revščine in socialne izključenosti, spodbujajo pa tudi BDP, saj več ženskam omogočajo, da opravljajo plačano delo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k oblikovanju evropske strategije oskrbe z močno razsežnostjo spola, ki bi morala imeti celosten in vseživljenjski pristop k oskrbi, hkrati pa predvideti posebne ukrepe in dejavnosti tako za formalne in neformalne kot tudi za neplačane oskrbovalce; prav tako poziva države članice, naj preučijo in izmenjajo primere dobre prakse o tem, kako najbolje podpreti družbene skupine s posebnimi potrebami po oskrbi, pa tudi o tem, kako obdobja izvajanja oskrbe upoštevati v pokojninskih sistemih, da bi odpravili razlike v pokojninah med spoloma; poudarja, da se je po podatkih Eurofounda delež dolgotrajnih oskrbovalcev v zadnjem desetletju povečal za tretjino, kar je v očitnem nasprotju s stalno nizkimi plačami, ki jih prejemajo; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo oskrbovalci prejemali dostojne plače, saj so plače v sektorju dolgotrajne oskrbe in drugih socialnih storitvah zdaj 21 % pod povprečjem (30); poziva Komisijo in države članice, kot je navedeno v poročilu o dolgotrajni oskrbi iz leta 2021, naj izvedejo reforme za obravnavanje skupnih ciljev glede zagotavljanja kakovostne dolgotrajne oskrbe, ki bo dostopna in cenovno sprejemljiva za vse ter zagotovljena na finančno vzdržen način; poziva k učinkoviti aktivni politiki trga dela in politiki na področju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za nadaljnjo ohranitev zasebnega in družinskega življenja, vključno s prenosom in izvajanjem direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (31), pa tudi k predlogu priporočila Sveta o zagotavljanju oskrbe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da so večje naložbe v zdravje in socialno oskrbo, vključno s plačami, delovnimi pogoji in usposabljanjem delavcev, bistvenega pomena za izboljšanje zaposlovanja in zadržanja delovne sile ter za zagotovitev ustreznega števila zaposlenih in v potrebe usmerjenih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo velik del naložb iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost namenjen izboljšanju javnega zdravstva, vključno z izboljšanjem delovnih pogojev in povečanjem števila zaposlenih, potrebami po usposabljanju in povečanjem ključnih storitev, utrjevanjem osnovne oskrbe in podpiranjem dolgotrajne oskrbe ter drugih javnih socialnih storitev; vztraja, da je treba pomanjkljivosti, ki so bile opredeljene v stresnih testih zdravstvenega in socialnega sektorja, obravnavati v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, naslednjem programu EU za zdravje (EU4Health), pa tudi s priporočili za posamezne države glede teh sektorjev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da vrzel v naložbah za cenovno dostopna stanovanja znaša 57 milijard EUR na leto; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dovolj ustreznih in cenovno dostopnih socialnih stanovanj za zadovoljitev stanovanjskih potreb prebivalstva in zmanjšajo preobremenjenost s stanovanjskimi stroški; poziva Komisijo, naj ta cilj vključi v priporočila za posamezne države; v zvezi s tem poziva k reformi okvira ekonomskega upravljanja, da bodo države članice lahko izvedle potrebne zelene in socialne javne naložbe, vključno s tistimi, ki so povezane z razvojem ter izboljšanjem socialnih, javnih, cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj; poudarja, da je brezdomstvo ena najhujših oblik socialne izključenosti; pozdravlja vzpostavitev evropske platforme za boj proti brezdomstvu s končnim ciljem odpraviti brezdomstvo do leta 2030; poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne nacionalne strategije z ustreznimi nacionalnimi sredstvi in sredstvi EU, ki bodo temeljile na načelu „stanovanje na prvem mestu“, za preprečevanje brezdomstva in zagotavljanje dostopa do ustreznih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj; poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo za boj proti revščini; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da je treba med pripravo in izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost zagotoviti vključevanje enakih možnosti za vse, kar je ustrezno utemeljeno z naraščajočimi neenakostmi v več državah članicah EU; poziva Komisijo, naj s tega vidika posebno pozornost nameni spremljanju izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost s pomočjo ustreznih organizacij civilne družbe in organov za enakost v državah članicah; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bi bilo treba digitalno in zeleno preobrazbo ter naložbe oceniti tudi s socialnega vidika, zato da se preprečijo ukinjanje delovnih mest ali izkrivljanja na trgu dela ter polarizacija v zaposlovanju zaradi izgube kvalificiranih delovnih mest, obenem pa bi bilo treba poskrbeti, da podjetja ne bi izkoristila procesa digitalizacije in zelenega prehoda kot izgovor za strategije krčenja delovne sile in zmanjševanja stroškov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da so socialni dialog in kolektivna pogajanja za delodajalce in sindikate najpomembnejši instrument za vzpostavitev poštenih plač in delovnih pogojev ter da močni sistemi kolektivnih pogajanj krepijo odpornost držav članic v času gospodarskih kriz; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zahteva, naj nadzor evropskega semestra vključuje spremljanje mobilnosti delavcev in spoštovanja njihovih pravic, zlasti kar zadeva sezonske delavce; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration//

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes &newsId=9834

(7)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(8)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/sl/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021.

(11)  https://www.eesc.europa.eu/sl/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life.

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic.

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_SL.pdf.

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_SL.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.en.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU %20on%20lessons%20learnt _final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration//

(27)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0371.

(28)  UL C 387, 15.11.2019, str. 1.

(29)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Varstvo delavcev pred azbestom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 152 in 154 PDEU o vlogi socialnih partnerjev in posvetovanju z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 152 in 154 PDEU o vlogi socialnih partnerjev in posvetovanju z njimi,

| — | ob upoštevanju člena 153(1) in (2) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 153(1) in (2) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 192(1), (3), (4) in (5) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 192(1), (3), (4) in (5) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 194(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194(2) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 114(1) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114(1) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 168 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 169(3) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 169(3) PDEU,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (4),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt evropskega stebra socialnih pravic“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt evropskega stebra socialnih pravic“ (COM(2021)0102),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o z azbestom povezanih poklicnih tveganjih za zdravje in obetih za odpravo vsega obstoječega azbesta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o z azbestom povezanih poklicnih tveganjih za zdravje in obetih za odpravo vsega obstoječega azbesta (5),

| — | ob upoštevanju praktičnih smernic Komisije iz leta 2012 za obveščanje in usposabljanje delavcev, ki odstranjujejo azbest ali opravljajo vzdrževalna dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih smernic Komisije iz leta 2012 za obveščanje in usposabljanje delavcev, ki odstranjujejo azbest ali opravljajo vzdrževalna dela,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2014 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2014 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2015 z naslovom „Ocena praktičnega izvajanja direktiv EU o varnosti in zdravju pri delu v državah članicah EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2015 z naslovom „Ocena praktičnega izvajanja direktiv EU o varnosti in zdravju pri delu v državah članicah EU“,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. maja 2019 z naslovom „Delo z azbestom pri energetski prenovi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. maja 2019 z naslovom „Delo z azbestom pri energetski prenovi“,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 o odpravi azbesta v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 o odpravi azbesta v EU,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 305/2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (6) (uredba o gradbenih proizvodih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 305/2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (6) (uredba o gradbenih proizvodih),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ (COM(2020)0667),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. marca 2021 z naslovom „Strategija Unije na področju kemikalij za trajnostnost: čas za rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. marca 2021 z naslovom „Strategija Unije na področju kemikalij za trajnostnost: čas za rezultate“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj“ (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 z naslovom „Evropski načrt za boj proti raku“ (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 z naslovom „Evropski načrt za boj proti raku“ (COM(2021)0044),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom „Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom „Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“ (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom „Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost“ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom „Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost“ (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju znanstvenega poročila Evropske agencije za kemikalije z dne 1. februarja 2021 z naslovom „Ocenjevanje mejnih vrednosti azbesta na delovnem mestu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega poročila Evropske agencije za kemikalije z dne 1. februarja 2021 z naslovom „Ocenjevanje mejnih vrednosti azbesta na delovnem mestu“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz septembra 2020 z naslovom „Premagajmo raka: Misija mogoče“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz septembra 2020 z naslovom „Premagajmo raka: Misija mogoče“,

| — | ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije iz marca 2014, ki so zapisane v informativnem pregledu „Odprava bolezni, povezanih z azbestom“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije iz marca 2014, ki so zapisane v informativnem pregledu „Odprava bolezni, povezanih z azbestom“,

| — | ob upoštevanju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 3, ki zagotavlja zdrav način življenja in spodbuja dobro počutje za vse osebe vseh starosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 3, ki zagotavlja zdrav način življenja in spodbuja dobro počutje za vse osebe vseh starosti,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0275/2021),

| A. | ker se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| B. | ker zaradi azbesta v Uniji vsako leto umre med 30 000 in 90 000 oseb; |
| --- | --- |

B.

ker zaradi azbesta v Uniji vsako leto umre med 30 000 in 90 000 oseb;

| C. | ker pljučni rak predstavlja med 54 % in 75 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom, in je tako njihova najpogostejša oblika, azbest pa je glavni vzrok pljučnega raka (45 %) (8); ker izpostavljenost azbestu v kombinaciji z uporabo tobaka znatno povečuje tveganje za nastanek pljučnega raka (9); |
| --- | --- |

C.

ker pljučni rak predstavlja med 54 % in 75 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom, in je tako njihova najpogostejša oblika, azbest pa je glavni vzrok pljučnega raka (45 %) (8); ker izpostavljenost azbestu v kombinaciji z uporabo tobaka znatno povečuje tveganje za nastanek pljučnega raka (9);

| D. | ker je Mednarodna agencija za raziskave raka priznala, da je azbest dokazano rakotvorna snov (skupina 1), ki povzroča azbestozo, pljučnega raka in mezoteliom ter raka grla in jajčnikov; ker bi bilo treba spodbujati raziskave o drugih vrstah raka, ki jih povzroča azbest, in drugih nerakavih zdravstvenih stanj (10); ker so se večja tveganja za nastanek rakavih obolenj pokazala celo pri skupinah prebivalstva, izpostavljenih zelo nizkim ravnem azbestnih vlaken, vključno s krizotilnimi vlakni; ker lahko azbest povzroči druga nemaligna obolenja pljuč in poprsnice, vključno s plevralnimi plaki, plevralno zadebelitvijo in benignimi poprsničnimi efuzijami; |
| --- | --- |

D.

ker je Mednarodna agencija za raziskave raka priznala, da je azbest dokazano rakotvorna snov (skupina 1), ki povzroča azbestozo, pljučnega raka in mezoteliom ter raka grla in jajčnikov; ker bi bilo treba spodbujati raziskave o drugih vrstah raka, ki jih povzroča azbest, in drugih nerakavih zdravstvenih stanj (10); ker so se večja tveganja za nastanek rakavih obolenj pokazala celo pri skupinah prebivalstva, izpostavljenih zelo nizkim ravnem azbestnih vlaken, vključno s krizotilnimi vlakni; ker lahko azbest povzroči druga nemaligna obolenja pljuč in poprsnice, vključno s plevralnimi plaki, plevralno zadebelitvijo in benignimi poprsničnimi efuzijami;

| E. | ker je azbest v Uniji prepovedan od leta 2005; ker so nekatere države članice prepovedale azbest že v 80. letih prejšnjega stoletja; ker morajo države članice zagotoviti, da bodo čim prej popolnoma opustila azbestna vlakna; ker se narava in obseg uporabe azbesta med državami članicami zelo razlikujeta; |
| --- | --- |

E.

ker je azbest v Uniji prepovedan od leta 2005; ker so nekatere države članice prepovedale azbest že v 80. letih prejšnjega stoletja; ker morajo države članice zagotoviti, da bodo čim prej popolnoma opustila azbestna vlakna; ker se narava in obseg uporabe azbesta med državami članicami zelo razlikujeta;

| F. | ker je v Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba REACH) določeno, da so proizvodnja, prodaja in uporaba azbestnih vlaken in izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, prepovedane, in ker je cilj Uredbe Komisije (EU) 2016/1005 (12) o spremembi Priloge XVII k uredbi REACH popolna opustitev azbestnih izdelkov v državah članicah do 1. julija 2025; |
| --- | --- |

F.

ker je v Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba REACH) določeno, da so proizvodnja, prodaja in uporaba azbestnih vlaken in izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, prepovedane, in ker je cilj Uredbe Komisije (EU) 2016/1005 (12) o spremembi Priloge XVII k uredbi REACH popolna opustitev azbestnih izdelkov v državah članicah do 1. julija 2025;

| G. | ker je azbest zelo nevarna rakotvorna snov, ki se po vsem svetu uporablja v gradbeništvu in drugih materialih na številnih področjih vsakdanjega življenja; ker tveganje izpostavljenosti azbestu obstaja pri številnih različnih skupinah, vključno z delavci v gradbeništvu in sektorju prenove, rudarstvu, sektorju ravnanja z odpadki, gasilci ter lastniki stanovanj in najemniki; ker se najbolj škodljivi učinki vdihovanja azbestnih vlaken na zdravje in bolezni, povezane z azbestom, lahko pojavijo tudi do 40 let pozneje; ker naj bi število primerov obolenj v Uniji naraslo okrog leta 2025 (13); |
| --- | --- |

G.

ker je azbest zelo nevarna rakotvorna snov, ki se po vsem svetu uporablja v gradbeništvu in drugih materialih na številnih področjih vsakdanjega življenja; ker tveganje izpostavljenosti azbestu obstaja pri številnih različnih skupinah, vključno z delavci v gradbeništvu in sektorju prenove, rudarstvu, sektorju ravnanja z odpadki, gasilci ter lastniki stanovanj in najemniki; ker se najbolj škodljivi učinki vdihovanja azbestnih vlaken na zdravje in bolezni, povezane z azbestom, lahko pojavijo tudi do 40 let pozneje; ker naj bi število primerov obolenj v Uniji naraslo okrog leta 2025 (13);

| H. | ker kljub obstoječim predpisom na unijski in nacionalni ravni, številni primeri bolezni, povezani z azbestom, prepogosto niso priznani kot poklicna bolezen, zaradi česar žrtve niso upravičene do ustreznega nadomestila, kar povečuje telesno trpljenje zaradi bolezni; ker imajo sindikati in društva za podporo žrtvam pomembno vlogo pri pomoči žrtvam poklicnih bolezni v postopkih priznavanja in odškodninskih zahtevkih; |
| --- | --- |

H.

ker kljub obstoječim predpisom na unijski in nacionalni ravni, številni primeri bolezni, povezani z azbestom, prepogosto niso priznani kot poklicna bolezen, zaradi česar žrtve niso upravičene do ustreznega nadomestila, kar povečuje telesno trpljenje zaradi bolezni; ker imajo sindikati in društva za podporo žrtvam pomembno vlogo pri pomoči žrtvam poklicnih bolezni v postopkih priznavanja in odškodninskih zahtevkih;

| I. | ker je za upravljanje azbesta v stavbah, tudi v zapuščenih, in njegovo varno odstranjevanje treba v zvezi z načrtom Unije, da izboljša toplotno izolacijo svojega grajenega okolja, da bi varčevala z energijo in postala prva podnebno nevtralna celina do leta 2050, v celoti upoštevati zdravje in varnost pri delu; ker prenova stavb za povečanje energetske učinkovitosti pogosto vključuje ravnanje z materiali, kot so strehe, stene in električna napeljava, ki bi lahko vsebovale azbest, če so bile zgrajene pred predpisi Unije in nacionalnimi predpisi in prepovedjo o uporabi azbesta; ker je znaten delež obstoječega grajenega okolja v Uniji starejši od 50 let; ker se zaradi poslabšanja stavbnega fonda v Uniji povečuje tveganje okoljske izpostavljenosti, to pa ogroža različne skupine prebivalstva, kar bi lahko zlasti privedlo do več primerov mezotelioma; ker so žrtve bolezni, povezanih z azbestom, ljudje, ki živijo ali so živeli v bližini industrijskih območij; ker so bili vplivi okoljske izpostavljenosti na zdravje v veliki meri podcenjeni (14); ker lahko ravni izpostavljenosti azbestu v okolju dosežejo ravni poklicne izpostavljenosti; ker je potrebnih več raziskav o tveganjih, povezanih z azbestom prek okoljskih poti; |
| --- | --- |

I.

ker je za upravljanje azbesta v stavbah, tudi v zapuščenih, in njegovo varno odstranjevanje treba v zvezi z načrtom Unije, da izboljša toplotno izolacijo svojega grajenega okolja, da bi varčevala z energijo in postala prva podnebno nevtralna celina do leta 2050, v celoti upoštevati zdravje in varnost pri delu; ker prenova stavb za povečanje energetske učinkovitosti pogosto vključuje ravnanje z materiali, kot so strehe, stene in električna napeljava, ki bi lahko vsebovale azbest, če so bile zgrajene pred predpisi Unije in nacionalnimi predpisi in prepovedjo o uporabi azbesta; ker je znaten delež obstoječega grajenega okolja v Uniji starejši od 50 let; ker se zaradi poslabšanja stavbnega fonda v Uniji povečuje tveganje okoljske izpostavljenosti, to pa ogroža različne skupine prebivalstva, kar bi lahko zlasti privedlo do več primerov mezotelioma; ker so žrtve bolezni, povezanih z azbestom, ljudje, ki živijo ali so živeli v bližini industrijskih območij; ker so bili vplivi okoljske izpostavljenosti na zdravje v veliki meri podcenjeni (14); ker lahko ravni izpostavljenosti azbestu v okolju dosežejo ravni poklicne izpostavljenosti; ker je potrebnih več raziskav o tveganjih, povezanih z azbestom prek okoljskih poti;

| J. | ker odlaganje azbestnih odpadkov na odlagališča ni možna dolgoročna rešitev, saj se bodo morale v tem primeru z odpadki ukvarjati prihodnje generacije, ker so azbestna vlakna praktično neuničljiva in medtem ne bodo razpadla; ker bi se bilo treba izogniti sproščanjem azbestnih vlaken v okolje; ker je treba razviti stroškovno učinkovite metode za inertizacijo odpadkov, ki vsebujejo azbest, za deaktivacijo aktivnih azbestnih vlaken in njihovo pretvorbo v materiale, ki ne pomenijo tveganja za javno zdravje; |
| --- | --- |

J.

ker odlaganje azbestnih odpadkov na odlagališča ni možna dolgoročna rešitev, saj se bodo morale v tem primeru z odpadki ukvarjati prihodnje generacije, ker so azbestna vlakna praktično neuničljiva in medtem ne bodo razpadla; ker bi se bilo treba izogniti sproščanjem azbestnih vlaken v okolje; ker je treba razviti stroškovno učinkovite metode za inertizacijo odpadkov, ki vsebujejo azbest, za deaktivacijo aktivnih azbestnih vlaken in njihovo pretvorbo v materiale, ki ne pomenijo tveganja za javno zdravje;

| K. | ker bi bilo treba bolj spodbujati raziskave in inovacije za izboljšanje pregledovanja v zvezi z azbestom, prepoznavanja drugih z azbestom povezanih rakavih obolenj, ki nista pljučni rak in mezoteliom, varnih tehnik odstranjevanja, ravnanja z odpadki ter varnosti stanovalcev v stavbah, izpostavljenih delavcev, in tehnologije za opozarjanje na azbest in njegovo zaznavanje v realnem času; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba bolj spodbujati raziskave in inovacije za izboljšanje pregledovanja v zvezi z azbestom, prepoznavanja drugih z azbestom povezanih rakavih obolenj, ki nista pljučni rak in mezoteliom, varnih tehnik odstranjevanja, ravnanja z odpadki ter varnosti stanovalcev v stavbah, izpostavljenih delavcev, in tehnologije za opozarjanje na azbest in njegovo zaznavanje v realnem času;

| L. | ker na podlagi člena 191(1) PDEU okoljska politika Unije prispeva k uresničevanju ciljev, kot so ohranjanje zdravja njenih državljanov, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja, spodbujanje skrbne in preudarne rabe naravnih virov ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov; |
| --- | --- |

L.

ker na podlagi člena 191(1) PDEU okoljska politika Unije prispeva k uresničevanju ciljev, kot so ohranjanje zdravja njenih državljanov, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja, spodbujanje skrbne in preudarne rabe naravnih virov ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov;

| M. | ker mora okoljska politika Unije na podlagi člena 191(2) PDEU temeljiti na previdnostnem načelu in na načelu, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral onesnaževalec plačati; |
| --- | --- |

M.

ker mora okoljska politika Unije na podlagi člena 191(2) PDEU temeljiti na previdnostnem načelu in na načelu, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral onesnaževalec plačati;

| N. | ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v členu 37 določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti in ju zagotavljati skladno z načeli trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

N.

ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v členu 37 določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti in ju zagotavljati skladno z načeli trajnostnega razvoja;

| O. | ker postaja pravica do varnega, čistega in trajnostnega okolja univerzalno priznana, saj se je v zadnjih nekaj letih povečalo število držav, ki to pravico priznavajo, in jih je že 155 to pravico ali njene elemente vpisalo v svoje nacionalne pravne sisteme; |
| --- | --- |

O.

ker postaja pravica do varnega, čistega in trajnostnega okolja univerzalno priznana, saj se je v zadnjih nekaj letih povečalo število držav, ki to pravico priznavajo, in jih je že 155 to pravico ali njene elemente vpisalo v svoje nacionalne pravne sisteme;

| P. | ker je po podatkih Evropske agencije za kemikalije azbest rakotvorna snov, za katero ni mogoče določiti mejne vrednosti; ker je sedanja zavezujoča mejna vrednost izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu 0,1 vlakna/cm3 kot osemurno časovno tehtano povprečje; ker je Odbor za oceno tveganja Evropske agencije za kemikalije pripravil mnenje za znižanje zavezujoče mejne vrednosti izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu; ker bi bilo treba izpostavljenost zmanjšati, kolikor je to tehnično izvedljivo, zlasti kadar ni varne mejne vrednosti; ker bi bilo zato treba pregledati mejno vrednost izpostavljenosti azbestu na delovnem, da bi se upošteval najnovejši znanstveni in tehnični razvoj, ter jo ustrezno spremeniti; |
| --- | --- |

P.

ker je po podatkih Evropske agencije za kemikalije azbest rakotvorna snov, za katero ni mogoče določiti mejne vrednosti; ker je sedanja zavezujoča mejna vrednost izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu 0,1 vlakna/cm3 kot osemurno časovno tehtano povprečje; ker je Odbor za oceno tveganja Evropske agencije za kemikalije pripravil mnenje za znižanje zavezujoče mejne vrednosti izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu; ker bi bilo treba izpostavljenost zmanjšati, kolikor je to tehnično izvedljivo, zlasti kadar ni varne mejne vrednosti; ker bi bilo zato treba pregledati mejno vrednost izpostavljenosti azbestu na delovnem, da bi se upošteval najnovejši znanstveni in tehnični razvoj, ter jo ustrezno spremeniti;

| Q. | ker je 80 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom in odkritih v državah članicah, povezanih z azbestom; ker 98 % človeških stroškov, vključno z učinkom na kakovost življenja ter družine delavcev, nosijo delavci; ker naj bi po cenah stroški rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom, v Uniji znašali med 270 in 610 milijard EUR letno ali med 1,8 % in 4,1 % BDP (15); ker so ukrepi za krepitev politik za preprečevanje bolezni bistveni za zagotavljanje bolj zdravega življenja delavcev in njihovih družin; |
| --- | --- |

Q.

ker je 80 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom in odkritih v državah članicah, povezanih z azbestom; ker 98 % človeških stroškov, vključno z učinkom na kakovost življenja ter družine delavcev, nosijo delavci; ker naj bi po cenah stroški rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom, v Uniji znašali med 270 in 610 milijard EUR letno ali med 1,8 % in 4,1 % BDP (15); ker so ukrepi za krepitev politik za preprečevanje bolezni bistveni za zagotavljanje bolj zdravega življenja delavcev in njihovih družin;

| R. | ker se azbest pogosto uporablja za stanovanja in ogroža zdravje; ker so mednarodne organizacije in države članice pravico do ustreznega stanovanja, pri čemer njena opredelitev vključuje zaščito pred nevarnostmi za zdravje, priznale kot človekovo pravico in bistveno za odpravo neenakosti na področju zdravja; ker bo varna odstranitev azbesta prispevala k zagotavljanju kakovostnih stanovanj za vse, zlasti za lastnike in najemnike z nizkimi dohodki, katerih stanovanjske razmere so se v zadnjih desetletjih poslabšale; |
| --- | --- |

R.

ker se azbest pogosto uporablja za stanovanja in ogroža zdravje; ker so mednarodne organizacije in države članice pravico do ustreznega stanovanja, pri čemer njena opredelitev vključuje zaščito pred nevarnostmi za zdravje, priznale kot človekovo pravico in bistveno za odpravo neenakosti na področju zdravja; ker bo varna odstranitev azbesta prispevala k zagotavljanju kakovostnih stanovanj za vse, zlasti za lastnike in najemnike z nizkimi dohodki, katerih stanovanjske razmere so se v zadnjih desetletjih poslabšale;

| S. | ker varne odstranitve azbesta ne bi smeli uporabljati kot izgovor za prakse, kot je prisilna izselitev najemnikov, z razlogom, da je treba njihove domove obnoviti; |
| --- | --- |

S.

ker varne odstranitve azbesta ne bi smeli uporabljati kot izgovor za prakse, kot je prisilna izselitev najemnikov, z razlogom, da je treba njihove domove obnoviti;

| T. | ker mora biti uvedba zahtev za varno odstranjevanje azbesta družbeno pravična in jo morajo spremljati ustrezni ukrepi za podporo lastnikom stavb pri financiranju potrebnih prenov ter spremljevalni ukrepi za krepitev zmogljivosti za mala in srednja podjetja, ki izvajajo dela; ker bi bilo treba hkrati sredstva Unije v okviru vala prenove stavb, kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 14. oktobra 2020 (v nadaljnjem besedilu: val prenove), dati na voljo upravičencem, ki spoštujejo predpise Unije in nacionalne predpise za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

T.

ker mora biti uvedba zahtev za varno odstranjevanje azbesta družbeno pravična in jo morajo spremljati ustrezni ukrepi za podporo lastnikom stavb pri financiranju potrebnih prenov ter spremljevalni ukrepi za krepitev zmogljivosti za mala in srednja podjetja, ki izvajajo dela; ker bi bilo treba hkrati sredstva Unije v okviru vala prenove stavb, kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 14. oktobra 2020 (v nadaljnjem besedilu: val prenove), dati na voljo upravičencem, ki spoštujejo predpise Unije in nacionalne predpise za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestu;

| U. | ker je azbest še vedno prisoten v številnih upravnih stavbah, šolah, domovih, infrastrukturi, javnem prevozu in vodnih omrežjih; ker se s časom znanje o njegovi uporabi in prisotnosti zmanjšuje; ker prisotnost azbesta in pomanjkanje znanja o njem ogrožata vse stanovalce in uporabnike stavb; |
| --- | --- |

U.

ker je azbest še vedno prisoten v številnih upravnih stavbah, šolah, domovih, infrastrukturi, javnem prevozu in vodnih omrežjih; ker se s časom znanje o njegovi uporabi in prisotnosti zmanjšuje; ker prisotnost azbesta in pomanjkanje znanja o njem ogrožata vse stanovalce in uporabnike stavb;

| V. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (16) pozval države članice, naj do leta 2030 odpravijo smrti in zmanjšajo bolezni, povezane z delom, Komisijo pa, naj pregleda Direktivo 2004/37/ES; |
| --- | --- |

V.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (16) pozval države članice, naj do leta 2030 odpravijo smrti in zmanjšajo bolezni, povezane z delom, Komisijo pa, naj pregleda Direktivo 2004/37/ES;

| W. | ker je v sporočilu Komisije z dne 3. februarja 2021 navedeno, da je na letni ravni 52 % smrtnih primerov, povezanih z delovnim mestom, mogoče pripisati rakavim obolenjem; ker je izboljšanje zgodnjega odkrivanja, zdravljenja in rehabilitacije prednostna naloga načrta EU za boj proti raku in bi moralo koristiti bolnikom z boleznimi, povezanimi z azbestom; ker namerava Komisija leta 2022 v okviru svojega načrta predstaviti zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu; |
| --- | --- |

W.

ker je v sporočilu Komisije z dne 3. februarja 2021 navedeno, da je na letni ravni 52 % smrtnih primerov, povezanih z delovnim mestom, mogoče pripisati rakavim obolenjem; ker je izboljšanje zgodnjega odkrivanja, zdravljenja in rehabilitacije prednostna naloga načrta EU za boj proti raku in bi moralo koristiti bolnikom z boleznimi, povezanimi z azbestom; ker namerava Komisija leta 2022 v okviru svojega načrta predstaviti zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu;

| X. | ker je bil evropski steber socialnih pravic sprejet v odziv na socialne izzive v Uniji; ker ta zajema 20 načel, razdeljenih v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje; ker je v načelu 10 določena visoka raven varovanja zdravja in varnosti delavcev pri delu, kar bi moralo vključevati varstvo delavcev pred izpostavljenostjo rakotvornim in mutagenim snovem pri delu; |
| --- | --- |

X.

ker je bil evropski steber socialnih pravic sprejet v odziv na socialne izzive v Uniji; ker ta zajema 20 načel, razdeljenih v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje; ker je v načelu 10 določena visoka raven varovanja zdravja in varnosti delavcev pri delu, kar bi moralo vključevati varstvo delavcev pred izpostavljenostjo rakotvornim in mutagenim snovem pri delu;

| Y. | ker je kriza poudarila pomen preprečevanja z delom povezanih bolezni in naložb v cenovno dostopno javno zdravje za vse; ker imajo inšpektorati za delo, sindikati ter predstavniki za zdravje in varnost na delovnem mestu ključno vlogo pri učinkovitih inšpekcijskih pregledih ter izvrševanju pravil in predpisov v zvezi z azbestom; ker so učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni ključnega pomena za preprečevanje, da bi delodajalci kršili predpise o zdravju in varnosti pri delu ter zagotavljanju poštene konkurence na notranjem trgu; |
| --- | --- |

Y.

ker je kriza poudarila pomen preprečevanja z delom povezanih bolezni in naložb v cenovno dostopno javno zdravje za vse; ker imajo inšpektorati za delo, sindikati ter predstavniki za zdravje in varnost na delovnem mestu ključno vlogo pri učinkovitih inšpekcijskih pregledih ter izvrševanju pravil in predpisov v zvezi z azbestom; ker so učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni ključnega pomena za preprečevanje, da bi delodajalci kršili predpise o zdravju in varnosti pri delu ter zagotavljanju poštene konkurence na notranjem trgu;

| Z. | ker grajeno okolje pomembno vpliva na številne gospodarske sektorje, lokalna delovna mesta in kakovost življenja; ker je cilj nove strategije Komisije za trajnostno grajeno okolje med drugim spodbujati načela krožnosti v celotnem življenjskem ciklu stavb; ker novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo v sporočilu Komisije z dne 11. marca 2020 vključuje usmerjene pobude za obravnavo ključnih vrednostnih verig izdelkov, kot so gradbeništvo in stavbe; ker je v sporočilu Komisije z dne 1. julija 2020 priznano, da bo moral gradbeni sektor vlagati v izpopolnjevanje delovne sile za potrebe zelenega prehoda, kar zadeva zeleno oblikovanje in materiale, energetsko učinkovitost, krožnost in prenovo; ker je razpoložljivost usposobljenih gradbenih delavcev ključna za uspeh vala prenove; |
| --- | --- |

Z.

ker grajeno okolje pomembno vpliva na številne gospodarske sektorje, lokalna delovna mesta in kakovost življenja; ker je cilj nove strategije Komisije za trajnostno grajeno okolje med drugim spodbujati načela krožnosti v celotnem življenjskem ciklu stavb; ker novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo v sporočilu Komisije z dne 11. marca 2020 vključuje usmerjene pobude za obravnavo ključnih vrednostnih verig izdelkov, kot so gradbeništvo in stavbe; ker je v sporočilu Komisije z dne 1. julija 2020 priznano, da bo moral gradbeni sektor vlagati v izpopolnjevanje delovne sile za potrebe zelenega prehoda, kar zadeva zeleno oblikovanje in materiale, energetsko učinkovitost, krožnost in prenovo; ker je razpoložljivost usposobljenih gradbenih delavcev ključna za uspeh vala prenove;

| AA. | ker se azbest ter materiali in izdelki, ki vsebujejo azbest, še naprej zakonito proizvajajo, predelujejo, uvažajo in izvažajo v več kot 100 državah po svetu, tudi v državah v sosednjih regijah Unije; ker Uredba (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (17) določa izvajanje Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, kakor je bila revidirana leta 2019, v skladu s katero je pred izvozom izdelka, ki vsebuje strupene snovi, potrebno izrecno soglasje države; ker je Komisija kot prednostno nalogo opredelila krepitev prizadevanj za ohranitev neskladnih izdelkov s trga Unije, v sporočilu z dne 28. oktobra 2015; ker azbest kljub prepovedim na unijski in nacionalni ravni ter obstoječim predpisom še vedno vstopa na notranji trg (18); ker bo tveganje vstopa azbesta na enotni trg obstajalo, dokler se bo zakonito proizvajal in tržil po vsem svetu; |
| --- | --- |

AA.

ker se azbest ter materiali in izdelki, ki vsebujejo azbest, še naprej zakonito proizvajajo, predelujejo, uvažajo in izvažajo v več kot 100 državah po svetu, tudi v državah v sosednjih regijah Unije; ker Uredba (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (17) določa izvajanje Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, kakor je bila revidirana leta 2019, v skladu s katero je pred izvozom izdelka, ki vsebuje strupene snovi, potrebno izrecno soglasje države; ker je Komisija kot prednostno nalogo opredelila krepitev prizadevanj za ohranitev neskladnih izdelkov s trga Unije, v sporočilu z dne 28. oktobra 2015; ker azbest kljub prepovedim na unijski in nacionalni ravni ter obstoječim predpisom še vedno vstopa na notranji trg (18); ker bo tveganje vstopa azbesta na enotni trg obstajalo, dokler se bo zakonito proizvajal in tržil po vsem svetu;

| AB. | ker so zanesljivi registri ljudi s preteklo ali sedanjo izpostavljenostjo azbestu pomembni za zagotavljanje zdravstvenega nadzora in lažje priznavanje poklicnih bolezni ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (19); ker imajo države članice različne načine za organizacijo nacionalnih sistemov socialnega zavarovanja v zvezi s poškodbami ali boleznimi, povezanimi z delom, vključno z dopolnilno vlogo kolektivnih pogodb; ker je treba spoštovati načela, na katerih temeljijo taki sistemi, in avtonomijo socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

AB.

ker so zanesljivi registri ljudi s preteklo ali sedanjo izpostavljenostjo azbestu pomembni za zagotavljanje zdravstvenega nadzora in lažje priznavanje poklicnih bolezni ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (19); ker imajo države članice različne načine za organizacijo nacionalnih sistemov socialnega zavarovanja v zvezi s poškodbami ali boleznimi, povezanimi z delom, vključno z dopolnilno vlogo kolektivnih pogodb; ker je treba spoštovati načela, na katerih temeljijo taki sistemi, in avtonomijo socialnih partnerjev;

| AC. | ker je v mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 o odpravi azbesta v EU navedeno, da bi bilo treba zagotoviti, da se bodo na ravni držav članic sistematično popisovali vsi primeri azbestoze, mezotelioma in drugih bolezni, povezanih z azbestom, ter zbirali podatki o poklicnih in nepoklicnih boleznih, povezanih z azbestom, da bodo plevralni plaki označeni in uradno zabeleženi kot bolezen zaradi izpostavljenosti azbestu in da se z namenskimi observatoriji poskrbi za zanesljivo kartiranje prisotnosti azbesta, in da bi bilo treba zdravniškemu osebju zagotoviti ustrezno usposabljanje, da bo znalo postavljati pravilno diagnozo; |
| --- | --- |

AC.

ker je v mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 o odpravi azbesta v EU navedeno, da bi bilo treba zagotoviti, da se bodo na ravni držav članic sistematično popisovali vsi primeri azbestoze, mezotelioma in drugih bolezni, povezanih z azbestom, ter zbirali podatki o poklicnih in nepoklicnih boleznih, povezanih z azbestom, da bodo plevralni plaki označeni in uradno zabeleženi kot bolezen zaradi izpostavljenosti azbestu in da se z namenskimi observatoriji poskrbi za zanesljivo kartiranje prisotnosti azbesta, in da bi bilo treba zdravniškemu osebju zagotoviti ustrezno usposabljanje, da bo znalo postavljati pravilno diagnozo;

| AD. | ker veljavna zakonodaja v nekaterih državah članicah določa obveznosti za lastnike, administratorje ali upravnike stavb, ki vsebujejo azbest, šele ko začnejo uporabljati stavbo ali jo nameravajo rušiti, ne pa pri prodaji stavb, opremljenih z izdelki, ki vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

AD.

ker veljavna zakonodaja v nekaterih državah članicah določa obveznosti za lastnike, administratorje ali upravnike stavb, ki vsebujejo azbest, šele ko začnejo uporabljati stavbo ali jo nameravajo rušiti, ne pa pri prodaji stavb, opremljenih z izdelki, ki vsebujejo azbest;

Evropska strategija za odstranitev vsega azbesta

| 1. | poudarja, da je varna odstranitev azbesta primer potrebe po uporabi načela zdravja v vseh politikah iz člena 168(1) PDEU saj je neposredno povezana z naslednjimi nedavnimi in prihodnjimi političnimi pobudami Unije: novi okvir Unije za zdravje in varnost, zeleni dogovor z valom prenove, Next Generation EU in večletni finančni okvir, evropski načrt za boj proti raku, strategija EU za odpadke in sveženj o krožnem gospodarstvu; poudarja, da bi bilo treba pri obdelavi azbestnih odpadkov popolnoma upoštevati previdnostno načelo; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezno revizijo zakonodaje Unije o odpadkih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je varna odstranitev azbesta težka in nujna naloga, in ponovno poziva k celovitemu pristopu, ki bo povezoval več političnih področij; poudarja, da bi bilo najprej treba poskrbeti za varne delovne pogoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj predstavi evropsko strategijo za odstranitev vsega azbesta, ki bo vključevala naslednje elemente:






  (a) | evropski okvir za nacionalne strategije za varno odstranitev vsega azbesta v državah članicah, ki bi moral vključevati zakonodajni predlog za uvedbo minimalnih standardov za javno dostopne nacionalne registre azbesta; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

evropski okvir za nacionalne strategije za varno odstranitev vsega azbesta v državah članicah, ki bi moral vključevati zakonodajni predlog za uvedbo minimalnih standardov za javno dostopne nacionalne registre azbesta;

| (b) | predlog za posodobitev Direktive 2009/148/ES, da bi okrepili ukrepe Unije za varovanje delavcev pred nevarnostmi, ki jih predstavlja azbest, in preprečili nov val žrtev azbesta med valom prenove; |
| --- | --- |

(b)

predlog za posodobitev Direktive 2009/148/ES, da bi okrepili ukrepe Unije za varovanje delavcev pred nevarnostmi, ki jih predstavlja azbest, in preprečili nov val žrtev azbesta med valom prenove;

| (c) | zakonodajni predlog za:






  (i) | priznanje poklicnih bolezni, vključno z vsemi znanimi boleznimi, povezanimi z azbestom, z minimalnimi standardi za postopke priznanja in |
| --- | --- | --- |

(c)

zakonodajni predlog za:

(i)

priznanje poklicnih bolezni, vključno z vsemi znanimi boleznimi, povezanimi z azbestom, z minimalnimi standardi za postopke priznanja in

| (ii) | minimalne standarde za nadomestila za žrtve poklicnih bolezni, povezanih z azbestom; |
| --- | --- |

(ii)

minimalne standarde za nadomestila za žrtve poklicnih bolezni, povezanih z azbestom;

| (d) | predlog za posodobitev Direktive 2010/31/EU z namenom uvedbe zahteve za obvezno pregledovanje in nadaljnje odstranjevanje azbesta in drugih nevarnih snovi pred začetkom prenovitvenih del, da bi zavarovali zdravje gradbenih delavcev; |
| --- | --- |

(d)

predlog za posodobitev Direktive 2010/31/EU z namenom uvedbe zahteve za obvezno pregledovanje in nadaljnje odstranjevanje azbesta in drugih nevarnih snovi pred začetkom prenovitvenih del, da bi zavarovali zdravje gradbenih delavcev;

| (e) | zakonodajni predlog, ki upošteva veljavne nacionalne predpise, kot tudi oceno učinka najučinkovitejših modelov obveznega pregledovanja stavb, ki vključuje površinsko ugotavljanje prisotnosti azbesta in ki ga izvaja ustrezno usposobljen poklicni subjekt z dovoljenji, pred prodajo ali oddajo v najem in vzpostavitev potrdil o azbestu za stavbe, zgrajene pred letom 2005, ali pred letom ustrezne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, kar je nastopilo prej; |
| --- | --- |

(e)

zakonodajni predlog, ki upošteva veljavne nacionalne predpise, kot tudi oceno učinka najučinkovitejših modelov obveznega pregledovanja stavb, ki vključuje površinsko ugotavljanje prisotnosti azbesta in ki ga izvaja ustrezno usposobljen poklicni subjekt z dovoljenji, pred prodajo ali oddajo v najem in vzpostavitev potrdil o azbestu za stavbe, zgrajene pred letom 2005, ali pred letom ustrezne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, kar je nastopilo prej;

| 4. | je seznanjena, da bodo imele celovite strategije odstranjevanja finančne in upravne posledice za lastnike stavb, javne organe in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, pa tudi za znatno delovno obremenitev certifikacijskih organov; zato poudarja, da je treba zagotoviti ustrezna prehodna obdobja in regulativno in finančno podporo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba na ravni Unije in držav članic uporabiti vse obstoječe razpoložljive finančne mehanizme in da je Komisija že pojasnila, da lahko države članice dodelijo sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za ravnanje z azbestom in njegovo odstranitev (20); poziva k uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov za izboljšanje zanesljivosti in hitrosti pregledovanja, merjenja, odstranjevanja in varnega ravnanja z odpadki v skladu s cilji ustreznih nacionalnih ali regionalnih programov; poudarja, da je bistvenega pomena, da podpiramo raziskave in razvoj, zlasti razvoj in izboljšanje tržnega uvajanja tehnologij za varnost in zdravje pri delu, vključno s sistemi za merjenje azbesta in opozarjanje nanj v realnem času ter stroškovno učinkovite metode in tehnologije intertizacije azbesta; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vsa orodja za podporo naložbam v tehnologije trajnostne obdelave, tudi prek namenskih pomembnih projektov skupnega evropskega interesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba sredstva Unije v okviru vala prenove stavb dati na voljo upravičencem, ki spoštujejo predpise Unije in nacionalne predpise za zaščito delavcev pred azbestom; poziva k uvedbi sistema, ki bo zagotavljal, da upravičenci, ki ne spoštujejo pravil Unije ali nacionalnih pravil o zaščiti delavcev pred azbestom, sredstva Unije povrnejo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k izboljšanju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, da bi nudila učinkovita orodja, kot sta tehnična in znanstvena podpora za izboljšanje prizadevanja za preprečevanje, boljše spremljanje evidentiranja delovnih mest, pri katerih je prisoten azbest, in sledenje delavcem, ki so bili ali bi lahko bili v stiku z njim, izboljšanje usposabljanja in zaščitne opreme za delavce; poziva k vzpostavitvi evropske platforme v pristojnosti Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za predstavitev in izmenjavo zgledov dobre prakse odstranjevanja in varnega odlaganja azbesta, ki se že uporabljajo v več državah članicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da imajo inšpektorati za delo poglavitno vlogo pri preprečevanju in nadzoru izpostavljenosti azbestu ter da pomagajo pri izboljševanju obveščenosti in strokovnega znanja v podjetjih; poziva države članice, naj povečajo število inšpektorjev za delo, kakovost delovnih inšpektoratov in inšpekcij in njihovo pogostost; meni, da bi morale države članice znatno preseči priporočilo najmanj enega inšpektorja na vsakih 10 000 delavcev, ki ga je postavila Mednarodna organizacija dela; poziva države članice, naj podjetjem, ki ne spoštujejo svojih obveznosti v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu, naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je za vse žrtve azbesta nujno potreben učinkovit dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev za vso škodo za zdravje, ne le v zvezi s tesnobo; poudarja, da bi morali vse zdravstvene stroške, povezane z izpostavljenostjo azbestu, kriti delodajalci, kadar niso sprejeli vseh ustreznih ukrepov, in si v okviru svojih možnosti prizadevati za preprečevanje izpostavljenosti azbestu; poziva Komisijo, naj oceni, ali je potrebna zakonodaja s splošno ureditvijo odgovornosti za razpršeno onesnaževanje, s čimer bo nadomestilo zagotovljeno vsem žrtvam razpršenega onesnaževanja, tudi azbestnega onesnaženja; |
| --- | --- |

9.

Evropska okvirna direktiva za nacionalne strategije za odstranjevanje azbesta

| 10. | pozdravlja val prenove, v skladu s katerim naj bi se do leta 2030 prenovilo 35 milijonov stavb; se strinja s stališčem, navedenim v sporočilu, da je treba posebno pozornost nameniti varstvu delavcev, ki prenavljajo stare stavbe in posredujejo v nujnih primerih, pred izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je za boljše preventivne ukrepe in obvladovanje tveganj v zvezi z azbestom potreben dostop do ustreznih informacij, prilagojenih potrebam tistih, ki jih to neposredno zadeva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj podpira širjenje informacij o različnih sistemih za varno in urejeno odstranjevanje in odlaganje azbestnih izdelkov na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so tveganja, ki izhajajo iz izpostavljenosti populacij naravnim azbestnim materialom, prav tako področje, kjer je na voljo premalo informacij; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vztraja, da bi morala biti pobuda Unije za podporo energetskih prenov socialno pravična in bi morala vključevati ukrepe za zaščito zdravja stanovalcev in delavcev, tudi z identifikacijo stavb, ki vsebujejo azbest, da bi poskrbeli za njegovo varno odstranjevanje, in drugih nevarnih materialov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dostop do dostojnih, cenovno dostopnih in zdravih stanovanj eden od temeljev akcijskega načrta stebra; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja dejstvo, da več držav članic in regij zdaj izvaja ambiciozne načrte za odstranitev azbesta iz grajenega okolja z jasnimi časovnimi načrti, vključno z Nizozemsko, Poljsko in Flandrijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva Komisijo, naj določi pravni okvir za oceno vsega obstoječega azbesta v stavbah in infrastrukturi v državah članicah in stroškov njegove varne odstranitve v posameznih državah članicah v posvetovanju z ustreznimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog okvirne direktive za pripravo nacionalnih načrtov odstranjevanja azbesta v državah članicah, ki bodo vključevali jasne in uresničljive časovne načrte, vključno s prednostnimi nalogami in vmesnimi cilji, odkrivanje in prijavljanje azbesta, financiranje in podporo za lastnike domov ter mala in srednja podjetja, ukrepe za varovanje delavcev pred tveganjem izpostavljenosti azbestu v skladu z Direktivo 2009/148/ES ter varno odstranjevanje azbesta, da bi preprečili njegov vstop v procese recikliranja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je treba izvajati dolgoročno epidemiološko spremljanje, da se oceni učinkovitost sprejetih ukrepov; poudarja, da je mezoteliom bolezen, katere glavni dejavnik tveganja je azbest, in da je število diagnosticiranih mezoteliomov pomemben kazalnik epidemiološkega spremljanja; zato poziva, da je treba primere mezotelioma sporočiti pristojnim organom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da lahko v skladu z nedavnimi študijami nepoklicna izpostavljenost azbestu pojasni približno 20 % mezoteliomov v industrializiranih državah (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi opozoriti, da se zaradi vala prenove pričakuje povečanje gradbenih del, tako da se bo povečala tudi poklicna in okoljska izpostavljenost azbestnim vlaknom; poudarja, da je treba med valom prenove azbest nadomestiti z energetsko učinkovitimi materiali; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva k vzpostavitvi nacionalnih javnih registrov azbesta; poziva Komisijo, naj kot del predloga okvirne direktive uvede minimalne standarde za javno dostopne digitalne nacionalne registre azbesta in drugih nevarnih snovi v stavbah v javni in zasebni lasti; poudarja, da bi morali biti registri azbesta združljivi s podatkovnimi zbirkami in registri, kot so tisti, povezani z energetsko učinkovitostjo, podatke zanje pa bi bilo treba pridobiti prek skupnih orodij, kot so načrti za prenovo stavb, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Evropsko agencijo za okolje, naj izvede nadaljnje raziskave o prisotnosti azbesta v rekah in njihovih pritokih ter njegovih učinkih na rastlinstvo in prostoživeče živali, kot je raziskava Agencije ZDA za varstvo okolja (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi bilo treba v državah članicah spremljati in meriti zgodovinske koncentracije azbesta v ozračju, omogočiti dostop do informacij in uvesti mejne vrednosti izpostavljenosti za bivalne prostore; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je seznanjen s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) iz leta 2017 (23), v katerih je določeno, da azbestnih vlaken ni treba vključiti v Prilogo I k Direktivi Sveta 98/83/ES (24), in ugotovljeno, da azbestna vlakna v pitni vodi ne predstavljajo nevarnosti za zdravje; opozarja, da je italijanska znanstvena študija izpostavila pomembno vprašanje, ali pitje vode, v kateri so prisotna azbestna vlakna, povečuje tveganje za raka želodca ter raka debelega črevesa in danke (25); poudarja, da se morebitne bolezni, povezane z azbestom, ki bi jih lahko povzročilo zaužitje vode, ki vsebuje azbestna vlakna, lahko pokažejo šele čez desetletja; poudarja, da zgolj na podlagi italijanske študije v tej fazi sicer ni mogoče dokončno ugotoviti, ali obstaja povezava med uživanjem azbesta prek vode in pojavom raka prebavnega trakta, vendar bi bilo treba zaradi negotovosti uporabiti previdnostno načelo; meni, da bi bilo treba o tem pomembnem vprašanju opraviti več raziskav; zato poziva države članice, naj redno spremljajo kakovost vode, ki se uporablja za pridobivanje pitne vode, in naj sprejmejo potrebne preventivne in blažilne ukrepe, če obstaja tveganje za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zaskrbljen zaradi stanja omrežja pitne vode v Uniji in prisotnosti azbestnocementnih cevi, saj njihovo propadanje povzroča sproščanje azbestnih vlaken v vodo; opozarja tudi, da v skladu s priporočili SZO, azbestnocementnih cevi ne bi smeli več uporabljati ali odobriti za dovajanje pitne vode (26); meni, da bi bilo treba v okviru evropske strategije za popolno odpravo azbesta ter prek evropskega načrta za oživitev gospodarstva in načrtov držav članic oblikovati in izvajati celovit načrt za obnovo in odstranitev azbesta v evropskem omrežju pitne vode; |
| --- | --- |

26.

Posodobitev Direktive 2009/148/ES o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu

| 27. | opozarja, da je azbest še vedno eden najpomembnejših izzivov na področju zdravja pri delu in da je 125 milijonov ljudi po vsem svetu izpostavljenih azbestu na delovnem mestu (27), čeprav so tveganja za zdravje znana že več desetletij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da zaradi izpostavljenosti azbestu vsako leto po svetu umre približno 250 000 ljudi (28); poudarja, da se je v zadnjih letih število smrti zaradi bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestnim vlaknom, še povečalo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj posodobi Direktivo 2009/148/ES, pri čemer naj upošteva najnovejša znanstvena dognanja in tehnični razvoj, vključno z oceno različnih vrst azbestnih vlaken in njihovih škodljivih učinkov na zdravje, ter da bi začela s posvetovanjem za posodobitev seznama vlaknatih silikatov, zajetih v področje uporabe direktive, in v zvezi s tem ocenila o vključitvi ribekita, vinhita, rihterita, fluoro-edenita in erionita, na seznam, ki že obsega aktinolit, antofilit, tremolit in grunerit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da se Direktiva 2009/148/ES uporablja za dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest; poziva k strožjim določbam, ki bodo zagotavljale zaščito vseh delavcev na deloviščih, kjer se odstranjuje azbest, vključno z delavci, ki vstopajo na delovišče po njegovi odstranitvi; poziva, naj se bolj poudari potreba po vključitvi vseh ogroženih poklicev, vključno z delavci, ki delajo na področju prenove in rušenja objektov, upravljavci odpadkov, rudarji in gasilci, v nacionalno izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zaskrbljen, ker najnovejše znanstvene medicinske raziskave in priporočila kažejo, da ni praga, pod katerim bi bila koncentracija azbestnih vlaken v zraku neškodljiva (29); meni, da zato ne morejo biti v okviru mejne vrednosti izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu upravičene nobene izjeme od varstvenih ukrepov iz Direktive 2009/148/ES; poziva, naj se v Direktivi 2009/148/ES v celoti upošteva načelo, da je treba pri dejavnostih, pri katerih so ali bi lahko bili delavci med delom izpostavljeni azbestnemu prahu ali materialom, ki vsebuje azbest, vedno izvajati ustrezne osebne zaščitne ukrepe; meni, da bi bilo treba pri oceni tveganja upoštevati nevarnost nedrobljivih materialov, ki vsebujejo azbest; poziva, da je treba s posamezno oceno tveganja, povezano z načrtovanim delovnim procesom, določiti potrebne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vztraja, da je treba dati prednost varni odstranitvi delov in materialov, ki vsebujejo azbest, saj popravila, vzdrževanje, inkapsulacija ali zatesnitev vodijo zgolj do odloga odstranitve, kar ohranja tveganja za prebivalce in delavce več let pozneje; poziva k prepovedi inkapsulacije in zatesnitve azbesta v materialih, ki ga vsebujejo in jih je tehnično mogoče odstraniti; vztraja, da prepoved ne bi smela postaviti gospodinjstev z najbolj skromnimi dohodki v položaj, ko si ne morejo privoščiti potrebne prenove; zato poudarja, da so potrebni ustrezni spremljevalni ukrepi; vztraja, da je pomembno identificirati, prijaviti in redno spremljati strukture, ki vsebujejo azbest in jih kratkoročno ni mogoče odstraniti, kot so betonski zidovi stavb; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja k sinergiji z zbirko podatkov Evropske agencije za kemikalije, v kateri se zbirajo informacije in izboljšuje védenje o vsebnosti snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, v proizvodih in ko ti proizvodi postanejo odpadki; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na temeljno pravno načelo, da je v okviru zdravja in varnosti pri delu treba vedno uporabljati najnovejšo tehnologijo, da bi dosegli kar najvišjo raven varstva; poziva, naj se zaostrijo tehnične minimalne zahteve za zmanjšanje koncentracije azbestnih vlaken v zraku na najnižjo tehnično mogočo raven, med drugim tudi s preprečevanjem prahu in njegovim sesanjem pri viru, stalno sedimentacijo in sredstvi za dekontaminacijo; poziva k določitvi minimalnih zahtev za razliko v tlaku med ohišji za azbest in okolico, dovajanje svežega zraka in filtre HEPA; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba posodobiti minimalne tehnične zahteve, da bodo vsebovale določbe, ki bodo sledile tehnološkemu razvoju; poudarja, da je treba dodatno preučiti obvezno uporabo robotov in drugih naprednih tehnologij, tudi z raziskavami in bolj sistematično izmenjavo primerov dobrih praks med državami članicami, da bi nenehno razvijali nove standarde za varovanje zdravja in varnosti delavcev; ugotavlja, da optična mikroskopija ni najnovejša razpoložljiva tehnologija za štetje azbestnih vlaken v dihalnem zraku in da je analitična prenosna elektronska mikroskopija občutljivejša ter omogoča razlikovanje in štetje azbestnih vlaken; poziva k uporabi analitične prenosne elektronske mikroskopije ali podobno naprednih metod za štetje vlaken, ko je to mogoče; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da mora biti vzorčenje reprezentativno za osebno izpostavljenost delavca, kar pomeni, da je treba vzorce odvzeti v reprezentativnih in realnih situacijah izpostavljenosti delavcev azbestnemu prahu s stalnim merjenjem v rednih časovnih intervalih med določenimi delovnimi fazami; meni, da bi bilo treba uporabiti vse ustrezne zaščitne ukrepe, če vzorčenje ne more biti reprezentativno za osebno izpostavljenost posameznega delavca; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi morale informacije, vključene v obvestilo, vsebovati vse elemente, dodane v Prilogi II, kot so na primer območja, na katerih se bo delo izvajalo, oprema, uporabljena za varstvo in dekontaminacijo delavcev, in načrt za odstranjevanje odpadkov; meni, da bi morali pristojni nacionalni organi te informacije hraniti vsaj 40 let; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vztraja, da je treba zagotoviti zadostno in usmerjeno upravno podporo za delodajalce pri prenosu zaščitnih ukrepov in zahtev glede obveščanja, zlasti malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem, da se prepreči neskladnost; poudarja, da bi zagotovitev standardiziranih postopkov za delo na materialih, ki vsebujejo azbest, pomagala zmanjšati količino prahu z azbestnimi vlakni in stroške tega dela in olajšati izpolnjevanje zahtev glede obveščanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je sedanji minimalni standard Unije glede mejne vrednosti izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu 100 000 vlaken na m3 (0,1 vlakna/cm3) in da večina držav članic uporablja sedanji minimalni standard; poudarja, da nekatere države članice, da bi zavarovale zdravje delavcev, uporabljajo precej nižje mejne vrednosti izpostavljenosti azbestu na delovnem mestu, na primer 2 000 vlaken/m3 (0,002) na Nizozemskem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da so vodilni medicinski raziskovalci Mednarodne komisije za zdravje pri delu sklenili, da mejne vrednosti izpostavljenosti ne varujejo ustrezno pred rakavimi obolenji, in predlagali, naj bo mejna vrednost na delovnem mestu 1 000 vlaken/m3 (0,001 vlakna/cm3); pozdravlja zavezo Komisije, da bo leta 2022 predstavila zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu, in poziva Komisijo, naj mejne vrednosti čim prej posodobi in jih določi na 0,001 vlakna/cm3 (1 000 vlaken/m3), pri čemer naj upošteva priporočila različnih deležnikov in po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu; poudarja, da je za izvajanje nove metodologije in novih vrednosti izpostavljenosti potrebno ustrezno prehodno obdobje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi morali delodajalci, pa tudi lastniki, glavni izvajalci in naročniki, ki naročajo delo, pred začetkom dela na stavbah, ladjah, letalih, opremi ali proizvodih izvesti diagnozo azbesta; zahteva, da se pred začetkom del v prostorih, zgrajenih pred letom 2005 ali pred letom ustrezne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, kar je nastopilo prej, izvede celovit pregled glede prisotnosti materialov, ki vsebujejo azbest, ki ga izvede usposobljeni in certificirani izvajalec; meni, da bi morali pregledi vedno vključevati diagnozo, prilagojeno posameznemu delovnemu mestu, poročilo pa bi moralo vsebovati informacijo o bodisi odsotnosti ali prisotnosti azbesta ter vrsto vlaken, če so prisotna, s podrobnim opisom vrste kontaminacije ter natančne lokacije in ocenjene količine azbesta; meni, da bi morala priloga direktive poleg zahtev iz člena 14 Direktive 2009/148/ES vključevati tudi zahteve glede minimalnega trajanja usposabljanja, potrjenega z izpitom, v zvezi z zadevno vrsto dela; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna usklajena metodologija za oceno tveganja, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na ravni Unije in preprečili razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zaskrbljen, ker se zahteve glede usposabljanja in certificiranja izvedenega usposabljanja med državami članicami še vedno močno razlikujejo, kar predstavlja veliko nevarnost za zdravje in varnost v okviru čezmejne mobilnosti delavcev; poziva, naj se k Direktivi 2009/148/ES doda nova priloga, v kateri bodo določene obvezne minimalne zahteve za usposabljanje za delo z azbestom, vključno s specifičnimi zahtevami za delavce v specializiranih podjetjih za odstranjevanje azbesta, pa tudi delavce, ki pri svojem delu prihajajo v stik z materiali, ki vsebujejo azbest; meni, da bi morala ta priloga direktive poleg zahtev iz člena 14 Direktive 2009/148/ES vključevati tudi zahteve glede minimalnega trajanja usposabljanja v zvezi z zadevno vrsto dela, ustrezno dokumentacijo o takšnem usposabljanju in rednih časovnih presledkih, v katerih se mora posamezni delavec udeležiti usposabljanja; |
| --- | --- |

42.

Priznavanje bolezni, povezanih z azbestom, in nadomestila

| 43. | poziva Komisijo, naj posodobi svoje priporočilo z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (30), v katerega naj vključi najnovejše dostopno znanstveno medicinsko znanje o poklicnih boleznih, zlasti v zvezi z boleznimi, povezanimi z azbestom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj olajšajo postopke priznanja z obrnjenim dokaznim bremenom, zlasti kadar so bili nacionalni registri delavcev, ki delajo z azbestom, vzpostavljeni nedavno, ter določijo ustrezna nadomestila za delavce, ki so jih prizadele bolezni, povezane z azbestom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bolezni, povezane z azbestom, zaradi svobode gibanja pomenijo čezmejni izziv in da je zato treba pri tem upoštevati vlogo mobilnih delavcev; opozarja, da so poklicne bolezni in zdravstvena tveganja, povezana z delovnim mestom, vedno povezani z določenim poklicem, delovno dejavnostjo, delovnim mestom in časom; poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji predstavi predlog direktive na podlagi člena 153(1)(a) in (b) PDEU o določitvi minimalnih standardov Unije za priznanje poklicnih bolezni, vključno z boleznimi, povezanimi z azbestom, in nadomestila zanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj za države članice pripravi predlog za ustanovitev nacionalne funkcije ali varuha človekovih pravic za pomoč žrtvam poklicnih bolezni, zlasti bolezni, povezanih z azbestom, ki imajo dolgo latentno dobo, v postopkih priznavanja; poziva države članice, naj podprejo ustanovitev društev bolnikov in skupin sindikatov za žrtve bolezni, povezanih z azbestom, in njihove družine ter vztraja, da se je treba posvetovati z društvi, da bi omogočili in poenostavili postopke priznavanja; poziva k povečanju državnih sredstev za nadomestila za žrtve bolezni, povezanih z azbestom, da bi zagotovili zadostno kritje neposrednih, posrednih in človeških stroškov zaradi bolezni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da sinergični učinek kajenja in izpostavljenosti azbestu znatno povečuje tveganje za nastanek pljučnega raka; poziva države članice, naj predlagajo program za prenehanje kajenja za vse delavce, ki so izpostavljeni azbestu; ponovno poudarja, da kajenje ne sme biti razlog za izključitev delavca iz priznanja poklicne bolezni, povezane z azbestom, ter priznanja odškodnine in zdravljenja te bolezni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k boljši oceni tveganj, povezanih z nepoklicno sekundarno izpostavljenostjo, zlasti za družinske člane, ki živijo z delavci, ki delajo z azbestom; poziva države članice, naj v primeru nepoklicnega stika z azbestom omogočijo priznavanje in odškodnino za dokumentirane žrtve izpostavljenosti ter se oprejo na dobre prakse držav članic, kot je Danska; ponovno poudarja vidik spola pri sekundarni izpostavljenosti oseb; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da so ljudje azbestu izpostavljeni na različnih mestih izven delovnega okolja, kar ima lahko znatne posledice za človekovo zdravje, bodisi pri izvajanju poklicnih dejavnosti (vključno z izpostavljenostjo azbestnemu prahu, ki ga nenamerno prinašajo domov delavci) ter v bivalnem (zaradi gospodinjskih predmetov, ki vsebujejo azbest) ali naravnem okolju (vključno z materiali v stavbah in napravah ali industrijskimi materiali); |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da so ženske, ki so izpostavljene tveganjem, povezanim z azbestom, še posebej občutljive na nekatere oblike izpostavljenosti azbestu; poziva k večjemu priznavanju vidika enakosti spolov v vseh vidikih zdravja in varnosti pri delu ter k vključevanju načela enakosti spolov v vse zakonodajne in nezakonodajne instrumente v državah članicah, da se prepreči, da bi spolna pristranskost vplivala na sledenje, prepoznavanje, zdravljenje ali obravnavanje bolezni kot povezane z azbestom, kar bi vplivalo tudi na odškodnino za žrtve; poziva k večjemu upoštevanju dejavnosti čiščenja kot dejavnikov tveganja pri diagnosticiranju bolezni; poziva k boljšim ocenam tveganja in ugotavljanju izpostavljenosti azbestu čistilcev, zlasti žensk, pa tudi tistih, ki izvajajo neplačana gospodinjska opravila, kot so čiščenje izdelkov, onesnaženih z azbestom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da bi bilo treba načelo „onesnaževalec plača“ upoštevati pri dodelitvi stroškov odstranjevanja azbesta, kolikor je to mogoče; |
| --- | --- |

51.

Pregledovanje stavb v zvezi z azbestom pred prenovitvenimi deli in prodajo ali oddajo v najem

| 52. | opozarja, da uvodna izjava 14 Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta (31) o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb poziva države članice, naj podprejo izboljšave energetske učinkovitosti obstoječih stavb, ki prispevajo k doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, vključno z odstranitvijo azbesta in drugih škodljivih snovi, preprečevanjem nezakonitega odstranjevanja škodljivih snovi ter spodbujanjem skladnosti z veljavnimi zakonodajnimi akti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj v okviru vala prenove predstavi predlog spremembe člena 7 Direktive 2010/31/EU, v katerem naj uvede zahtevo za obvezno pregledovanje v zvezi z azbestom ter prijavo in odstranitev azbesta pred začetkom vsakršnih prenovitvenih del ob upoštevanju člena 153(1)(a) PDEU o izboljšanju zlasti delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki upošteva veljavne nacionalne predpise, kot tudi oceno učinka najučinkovitejših modelov obveznega pregledovanja stavb, ki vključuje površinsko ugotavljanje prisotnosti azbesta in ki ga izvaja ustrezno usposobljen poklicni subjekt z dovoljenji, pred prodajo ali oddajo v najem in vzpostavitev potrdil o azbestu za stavbe, zgrajene pred letom 2005, ali pred letom ustrezne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, kar je nastopilo prej; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice, naj sprejmejo zaščitne ukrepe za najemnike v primerih, kadar se prisotnost azbesta ugotovi pred energetskimi prenovitvenimi deli; poudarja, da najemniki ne bi smeli plačevati stroškov pregledovanja in odstranitve; poziva države članice, naj najemnikom zagotovijo popolno razkritje informacij o azbestu v stavbah in potrdilo o azbestu; |
| --- | --- |

55.

Unija kot vodilna v svetu v boju proti azbestu

| 56. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 12. marca 2021, v katerih je poudarjeno, da je treba okrepiti nacionalne zmogljivosti za nadzor trga in vlogo carinskih organov; poziva države članice, naj okrepijo kontrole in nadzor trga ter sodelujejo z mejnimi in carinskimi organi drugih držav članic, da bi preprečile vstop nezakonitih izdelkov, ki vsebujejo azbest, na enotni trg; poudarja, kako pomembna sta spodbujanje in razvoj trajnostnih rešitev za razstavljanje plovil v Uniji v skladu z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo, da bi se izognili škodljivim učinkom na zdravje delavcev zaradi izpostavljenosti azbestu pri razstavljanju plovil; poziva Komisijo, naj zagotovi visoke standarde za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestu v obratih za recikliranje ladij v tretjih državah, ki jih je odobrila Unija; poziva Komisijo, naj izvede študijo o obsegu nezakonitega uvoza izdelkov in materialov, ki vsebujejo azbest, v Unijo ter o možnih ukrepih za okrepitev nadzora trga, ki bi lahko vključevali možnost omejitve vplutja v pristanišče, pristaniških zmogljivosti in začasnega skladiščenja v Uniji za plovila, ki prevažajo izdelke ali materiale, ki vsebujejo azbest kot tovor v tranzitu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj uvrstitev krizotilnega azbesta na seznam iz Priloge III k Rotterdamski konvenciji in prepoved uporabe azbesta na svetovni ravni obravnava kot glavni prednostni nalogi; poziva Unijo, naj sodeluje z mednarodnimi organizacijami in kot prva razvije instrumente, s katerimi bo trg z azbestom označila kot trgovino s strupenimi snovmi; poziva Unijo, naj boj proti azbestu in boleznim, povezanim z azbestom, vključi v svoje zunanje politike; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo svojo podporo, tudi finančno, svetovnim akterjem, ki se borijo proti azbestu in boleznim, povezanim z azbestom, vključno s SZO; obsoja finančne naložbe v svetovno azbestno industrijo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja, da tretjina ljudi v evropski regiji SZO živi v državah, ki še niso prepovedale uporabe vseh oblik azbesta (32); poudarja, da 16 evropskih držav še vedno uporablja azbest kot gradbeni material, ter ga še naprej proizvaja in izvaža; |
| --- | --- |

58.

Finančni vidiki

| 59. | poziva Komisijo, naj oceni finančne posledice zahtev Parlamenta v skladu z odstavkoma 17 in 18 te resolucije ter točko 3 Priloge I; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  UL L 330, 16.12.2009, str. 28.

(2)  UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

(3)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(4)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

(5)  UL C 36, 29.1.2016, str. 102.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0074.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI (2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(12)  Uredba Komisije (EU) 2016/1005 z dne 22. junija 2016 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede azbestnih vlaken (krizotil) (UL L 165, 23.6.2016, str. 4).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0371.

(17)  Uredba (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev) (UL L 201, 27.7.2012, str. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (s spletnega mesta nih.gov).

(22)  Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency (Agencija Združenih držav za varstvo okolja), Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  Svetovna zdravstvena organizacija, regionalni urad za Evropo, projekt sodelovanja v zvezi s parametri pitne vode, priporočila za podporo reviziji Priloge I k Direktivi Sveta 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (direktiva o pitni vodi), 2017.

(24)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report _final_corrected.pdf

(27)  Asbestos: elimination of asbestos-related diseases (Azbest: odprava bolezni, povezanih z azbestom), Svetovna zdravstvena organizacija, 2018.

(28)  Furuya, S., Chimed-Ochir, O., Takahashi, K., David, A., Takala, J. Global Asbestos Disaster Int. J. Environ., 2018. Res. Public Health 15, št. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  Znanstveno poročilo Evropske agencije za kemikalije z dne 1. februarja 2021 za ocenjevanje mejnih vrednosti azbesta na delovnem mestu.

(30)  Priporočilo Komisije C(2003) 3297 z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (UL L 238, 25.9.2003, str. 28).

(31)  Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (UL L 156, 19.6.2018, str. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

PRILOGA I K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Evropska okvirna direktiva za nacionalne strategije za odstranjevanje azbesta

Evropski parlament poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu s členom 154 in na podlagi člena 152(2) ter člena 192 PDEU predstavi predlog okvirne direktive o določitvi minimalnih zahtev za nacionalne strategije za odstranjevanje azbesta, v kateri naj obravnava vsaj naslednje elemente:

| (1) | oceno količin in prevladujočih vrst materialov, ki vsebujejo azbest in jih je treba odstraniti iz stavb in infrastrukture v državi članici ali regiji; |
| --- | --- |

(1)

oceno količin in prevladujočih vrst materialov, ki vsebujejo azbest in jih je treba odstraniti iz stavb in infrastrukture v državi članici ali regiji;

| (2) | časovni načrt za odstranjevanje azbesta, vključno s prednostnim obravnavanjem nekateri stavbam, kot so šole, zdravstvene ustanove, športni centri ali socialna stanovanja, mejniki in redne ocene napredka, ki se izvedejo vsaj vsakih pet let; |
| --- | --- |

(2)

časovni načrt za odstranjevanje azbesta, vključno s prednostnim obravnavanjem nekateri stavbam, kot so šole, zdravstvene ustanove, športni centri ali socialna stanovanja, mejniki in redne ocene napredka, ki se izvedejo vsaj vsakih pet let;

| (3) | finančni okvir z uporabo sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov, za podporo lastnikov stavb ter s tem povezovanje odstranjevanja azbesta z drugimi javnimi politikami in programi (kot so energijska učinkovitost, izboljšanje življenjskega okolja in socialna stanovanja, preventivno zdravstveno varstvo) za povečanje učinkovitosti in izkoriščanje sinergij; |
| --- | --- |

(3)

finančni okvir z uporabo sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov, za podporo lastnikov stavb ter s tem povezovanje odstranjevanja azbesta z drugimi javnimi politikami in programi (kot so energijska učinkovitost, izboljšanje življenjskega okolja in socialna stanovanja, preventivno zdravstveno varstvo) za povečanje učinkovitosti in izkoriščanje sinergij;

| (4) | minimalna merila za nacionalne digitalne registre azbesta, v katerih bi moral biti naveden ves obstoječi azbest v državi članici ali regiji, vključno z vsaj naslednjimi zahtevami:






  (a) | brezplačna javna dostopnost, tudi za delavce in podjetja v gradbeništvu ali v infrastrukturi, lastnike, prebivalce, gasilce in druge službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih ter uporabnike, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679; |
| --- | --- | --- |

(4)

minimalna merila za nacionalne digitalne registre azbesta, v katerih bi moral biti naveden ves obstoječi azbest v državi članici ali regiji, vključno z vsaj naslednjimi zahtevami:

(a)

brezplačna javna dostopnost, tudi za delavce in podjetja v gradbeništvu ali v infrastrukturi, lastnike, prebivalce, gasilce in druge službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih ter uporabnike, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679;

| (b) | leto izgradnje zadevne stavbe ali infrastrukture (pred nacionalno prepovedjo uporabe azbesta ali po njej); |
| --- | --- |

(b)

leto izgradnje zadevne stavbe ali infrastrukture (pred nacionalno prepovedjo uporabe azbesta ali po njej);

| (c) | informacije o vrsti stavbe ali infrastrukture, v kateri je azbest (zasebni, javni ali poslovni prostori); |
| --- | --- |

(c)

informacije o vrsti stavbe ali infrastrukture, v kateri je azbest (zasebni, javni ali poslovni prostori);

| (d) | specifična lokacija škodljivih snovi in delov stavb, ki so bili pregledani v zvezi z azbestom; |
| --- | --- |

(d)

specifična lokacija škodljivih snovi in delov stavb, ki so bili pregledani v zvezi z azbestom;

| (e) | navedba, kje se bo/je delo izvajalo (znotraj/zunaj), ter delov stavbe (tla, zidovi, stropi, strehe) ali infrastrukture; |
| --- | --- |

(e)

navedba, kje se bo/je delo izvajalo (znotraj/zunaj), ter delov stavbe (tla, zidovi, stropi, strehe) ali infrastrukture;

| (f) | vrsta materiala (azbestni cement, izolacija, kit itd.) in ocenjeno razmerje teh vrst materiala; |
| --- | --- |

(f)

vrsta materiala (azbestni cement, izolacija, kit itd.) in ocenjeno razmerje teh vrst materiala;

| (g) | vrsta del, ki jih je treba izvesti, in navedba delovnih metod, ki bi lahko poškodovale materiale, ki vsebujejo azbest (vrtanje, rezanje itd.), in predvideno trajanje del; |
| --- | --- |

(g)

vrsta del, ki jih je treba izvesti, in navedba delovnih metod, ki bi lahko poškodovale materiale, ki vsebujejo azbest (vrtanje, rezanje itd.), in predvideno trajanje del;

| (h) | časovni načrt za odstranitev in načrt upravljanja; |
| --- | --- |

(h)

časovni načrt za odstranitev in načrt upravljanja;

| (5) | povezava do vseh ustreznih veljavnih nacionalnih predpisov o zdravju in varnosti pri delu v skladu z Direktivo 2009/148/ES; |
| --- | --- |

(5)

povezava do vseh ustreznih veljavnih nacionalnih predpisov o zdravju in varnosti pri delu v skladu z Direktivo 2009/148/ES;

| (6) | načrt za varno, nadzorovano in dokumentirano odlaganje odpadkov, ki vsebujejo azbest, da se zagotovi razpoložljivost ustreznih objektov za ravnanje z odpadki v skladu z nacionalnimi praksami; ta načrt bi moral ponujati rešitev za vse cikle ločevanja odpadkov v skladu z načelom ničelne kontaminacije z azbestom v kroge odpadkov, da se gradbeni materiali ne bi ponovno uporabili in da bi zagotovili najvišjo stopnjo zaščite delavcev na področju krožnega gospodarstva ter okoljsko varno skladiščenje azbestnih odpadkov v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(6)

načrt za varno, nadzorovano in dokumentirano odlaganje odpadkov, ki vsebujejo azbest, da se zagotovi razpoložljivost ustreznih objektov za ravnanje z odpadki v skladu z nacionalnimi praksami; ta načrt bi moral ponujati rešitev za vse cikle ločevanja odpadkov v skladu z načelom ničelne kontaminacije z azbestom v kroge odpadkov, da se gradbeni materiali ne bi ponovno uporabili in da bi zagotovili najvišjo stopnjo zaščite delavcev na področju krožnega gospodarstva ter okoljsko varno skladiščenje azbestnih odpadkov v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami;

| (7) | strategija za nadzor in izvrševanje ukrepov iz okvirne direktive, vključno s kampanjami ozaveščanja, spremljevalnimi ukrepi za krepitev zmogljivosti malih in srednjih podjetij, inšpekcijskimi pregledi ter učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v primeru neizpolnjevanja zahtev; |
| --- | --- |

(7)

strategija za nadzor in izvrševanje ukrepov iz okvirne direktive, vključno s kampanjami ozaveščanja, spremljevalnimi ukrepi za krepitev zmogljivosti malih in srednjih podjetij, inšpekcijskimi pregledi ter učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v primeru neizpolnjevanja zahtev;

| (8) | tesno vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov, kot so združenja za žrtve bolezni, povezanih z azbestom, nacionalne institucije za preprečevanje na področju zdravja in varnosti pri delu, v prenos, izvajanje in nadzor Direktive 2009/148/ES. |
| --- | --- |

(8)

tesno vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov, kot so združenja za žrtve bolezni, povezanih z azbestom, nacionalne institucije za preprečevanje na področju zdravja in varnosti pri delu, v prenos, izvajanje in nadzor Direktive 2009/148/ES.

---

PRILOGA II K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Posodobitev Direktive 2009/148/ES

Evropski parlament poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu s členom 154 in na podlagi člena 153(2)(b) PDEU predstavi predlog spremembe Direktive 2009/148/ES o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu, pri čemer naj upošteva naslednja priporočila:

| 1. | člen 3 se spremeni:








  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (1):

  „1.   Ta direktiva se uporablja za
  vse
  dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest.“ |
| --- | --- | --- |

1.

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (1):

„1.   Ta direktiva se uporablja za
  vse
  dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest.“

| (b) | odstavek 3 se črta (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstavek 3 se črta (2);

odstavek 3 se črta

2

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim (3):

  „4.   Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso določijo praktične smernice za ugotavljanje sporadične in nizko intenzivne izpostavljenosti.
  Razvijejo tudi posebne sektorske odzive za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestnemu prahu, tudi dejavnosti v sektorjih obnove in rušenja objektov, ravnanja z odpadki, rudarjenja, čiščenja in gašenja požarov.“ |
| --- | --- |

(c)

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim (3):

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim

3

„4.   Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso določijo praktične smernice za ugotavljanje sporadične in nizko intenzivne izpostavljenosti.
  Razvijejo tudi posebne sektorske odzive za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestnemu prahu, tudi dejavnosti v sektorjih obnove in rušenja objektov, ravnanja z odpadki, rudarjenja, čiščenja in gašenja požarov.“

| 2. | člen 4 se spremeni:








  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (4):

  „1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo naslednji ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“ |
| --- | --- | --- |

2.

2.

člen 4 se spremeni:

člen 4 se spremeni:

(a)

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (4):

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim

4

„1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo naslednji ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim (5):

  „3.   Pred začetkom dela predloži delodajalec pristojnemu organu države članice obvestilo iz odstavka 2 v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi.
  V obvestilu mora biti vsaj kratek opis:






  (a) | lokacije delovišča
  in specifičnih območij, na katerih se bo delo izvajalo
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim (5):

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim

5

„3.   Pred začetkom dela predloži delodajalec pristojnemu organu države članice obvestilo iz odstavka 2 v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi.

V obvestilu mora biti vsaj kratek opis:

(a)

lokacije delovišča
  in specifičnih območij, na katerih se bo delo izvajalo
  ;

| (b) | vrste in količine uporabljenega azbesta ali azbesta, s katerim se rokuje; |
| --- | --- |

(b)

vrste in količine uporabljenega azbesta ali azbesta, s katerim se rokuje;

| (c) | dejavnosti in uporabljenih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti in uporabljenih postopkov;

| (d) | števila vključenih delavcev s seznamom delavcev
  , ki bodo najverjetneje napoteni na delovišče, posameznih potrdil, ki dokazujejo njihovo usposobljenost in prejeto usposabljanje, ter datumov obveznih zdravniških pregledov
  ; |
| --- | --- |

(d)

števila vključenih delavcev s seznamom delavcev
  , ki bodo najverjetneje napoteni na delovišče, posameznih potrdil, ki dokazujejo njihovo usposobljenost in prejeto usposabljanje, ter datumov obveznih zdravniških pregledov
  ;

| (e) | datuma začetka in trajanje dela t
  er predviden delovni čas
  ; |
| --- | --- |

(e)

datuma začetka in trajanje dela t
  er predviden delovni čas
  ;

| (f) | ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti delavcev azbestu; |
| --- | --- |

(f)

ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti delavcev azbestu;

| (g) | značilnosti opreme, uporabljene za varstvo in dekontaminacijo delavcev; |
| --- | --- |

(g)

značilnosti opreme, uporabljene za varstvo in dekontaminacijo delavcev;

| (h) | značilnosti opreme, uporabljene za odstranjevanje odpadkov; |
| --- | --- |

(h)

značilnosti opreme, uporabljene za odstranjevanje odpadkov;

| (i) | postopka za dekontaminacijo delavcev in opreme, trajanje in delovni čas; |
| --- | --- |

(i)

postopka za dekontaminacijo delavcev in opreme, trajanje in delovni čas;

| (j) | predvidenega zračnega ravnovesja za delo, ki se izvaja v zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

(j)

predvidenega zračnega ravnovesja za delo, ki se izvaja v zaprtih prostorih;

| (k) | načrta za varno in trajnostno odlaganje odpadkov, tudi z vidika lokacije odlaganja odpadkov, ki vsebujejo azbest.



  Obvestila hrani odgovorni organ države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso najmanj 40 let.“ |
| --- | --- |

(k)

načrta za varno in trajnostno odlaganje odpadkov, tudi z vidika lokacije odlaganja odpadkov, ki vsebujejo azbest.

| 3. | člen 5 se nadomesti z naslednjim (6):

  „Člen 5


  [...]


  Brez poseganja v uporabo drugih določb Skupnosti o trženju in uporabi azbesta se prepove dejavnosti, pri katerih so delavci izpostavljeni azbestnim vlaknom pri proizvodnji azbesta, ali proizvodnji in predelavi azbestnih izdelkov, ali proizvodnji in predelavi izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, razen pri obdelavi in odstranjevanju izdelkov zaradi rušenja in odstranjevanja azbesta.


  Deli in materiali, ki vsebujejo azbest in se že uporabljajo, se varno odstranijo in odložijo, ko je to tehnično izvedljivo, ter se ne popravljajo, vzdržujejo, tesnijo ali pokrivajo. Materiali, ki vsebujejo azbest in jih kratkoročno ni mogoče odstraniti, se identificirajo, prijavijo in redno spremljajo.“ |
| --- | --- |

3.

3.

člen 5 se nadomesti z naslednjim (6):

člen 5 se nadomesti z naslednjim

6

„Člen 5

[...]

Brez poseganja v uporabo drugih določb Skupnosti o trženju in uporabi azbesta se prepove dejavnosti, pri katerih so delavci izpostavljeni azbestnim vlaknom pri proizvodnji azbesta, ali proizvodnji in predelavi azbestnih izdelkov, ali proizvodnji in predelavi izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, razen pri obdelavi in odstranjevanju izdelkov zaradi rušenja in odstranjevanja azbesta.

Deli in materiali, ki vsebujejo azbest in se že uporabljajo, se varno odstranijo in odložijo, ko je to tehnično izvedljivo, ter se ne popravljajo, vzdržujejo, tesnijo ali pokrivajo. Materiali, ki vsebujejo azbest in jih kratkoročno ni mogoče odstraniti, se identificirajo, prijavijo in redno spremljajo.“

| 4. | v členu 6 se točka (b) nadomesti z naslednjim (7):






  „(b) | načrtovanjem delovnega procesa tako, da se ne ustvarja azbestni prah, če to ni možno pa tako, da se prepreči izpuščanje azbestnega prahu v zrak
  , pri čemer se izvedejo vsaj naslednji ukrepi:










  (i) | preprečevanje nastajanja prahu; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

v členu 6 se točka (b) nadomesti z naslednjim (7):

v členu 6 se točka (b) nadomesti z naslednjim

7

„(b)

načrtovanjem delovnega procesa tako, da se ne ustvarja azbestni prah, če to ni možno pa tako, da se prepreči izpuščanje azbestnega prahu v zrak
  , pri čemer se izvedejo vsaj naslednji ukrepi:

, pri čemer se izvedejo vsaj naslednji ukrepi:

(i)

(i)

preprečevanje nastajanja prahu;

preprečevanje nastajanja prahu;

| (ii) | sesanje prahu pri viru; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

sesanje prahu pri viru;

sesanje prahu pri viru;

| (iii) | stalna sedimentacija vlaken v zraku; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

stalna sedimentacija vlaken v zraku;

stalna sedimentacija vlaken v zraku;

| (iv) | ustrezna dekontaminacija; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

ustrezna dekontaminacija;

ustrezna dekontaminacija;

| (v) | vzpostavitev najmanjše tlačne razlike minus 10; |
| --- | --- |

(v)

(v)

vzpostavitev najmanjše tlačne razlike minus 10;

vzpostavitev najmanjše tlačne razlike minus 10;

| (vi) | zagotavljanje čistega nadomestnega zraka z oddaljene točke; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

zagotavljanje čistega nadomestnega zraka z oddaljene točke;

zagotavljanje čistega nadomestnega zraka z oddaljene točke;

| (vii) | preverjanje učinkovitosti naprav za ustvarjanje negativnega tlaka in prenosnih sesalnikov lokalnih izpušnih prezračevalnih sistemov po menjavi filtra HEPA in pred začetkom odstranjevanja azbesta ter vsaj enkrat letno, pri čemer se s števcem delcev z neposrednim odčitavanjem meri učinkovitost odstranjevanja filtrov.“ |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

preverjanje učinkovitosti naprav za ustvarjanje negativnega tlaka in prenosnih sesalnikov lokalnih izpušnih prezračevalnih sistemov po menjavi filtra HEPA in pred začetkom odstranjevanja azbesta ter vsaj enkrat letno, pri čemer se s števcem delcev z neposrednim odčitavanjem meri učinkovitost odstranjevanja filtrov.“

preverjanje učinkovitosti naprav za ustvarjanje negativnega tlaka in prenosnih sesalnikov lokalnih izpušnih prezračevalnih sistemov po menjavi filtra HEPA in pred začetkom odstranjevanja azbesta ter vsaj enkrat letno, pri čemer se s števcem delcev z neposrednim odčitavanjem meri učinkovitost odstranjevanja filtrov.“

| 5. | člen 7 se spremeni:








  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (8):

  „1.   Glede na rezultate začetne ocene tveganja in za zagotovitev skladnosti z mejno vrednostjo iz člena 8 se redno opravlja meritev koncentracije azbestnih vlaken v zraku
  z merjenjem v določenih operativnih fazah in v rednih intervalih med delovnim postopkom
  .“ |
| --- | --- | --- |

5.

5.

člen 7 se spremeni:

člen 7 se spremeni:

(a)

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (8):

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim

8

„1.   Glede na rezultate začetne ocene tveganja in za zagotovitev skladnosti z mejno vrednostjo iz člena 8 se redno opravlja meritev koncentracije azbestnih vlaken v zraku
  z merjenjem v določenih operativnih fazah in v rednih intervalih med delovnim postopkom
  .“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim (9):

  „2.   Vzorčenje mora odražati dejansko osebno izpostavljenost delavca azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest.“ |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim (9):

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim

9

„2.   Vzorčenje mora odražati dejansko osebno izpostavljenost delavca azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest.“

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim (10):

  „5.   Trajanje vzorčenja mora biti takšno, da je mogoče ugotoviti tipično tveganje za
  vse operacije, izvedene v delovnem postopku, v vseh njihovih različnih fazah
  .“ |
| --- | --- |

(c)

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim (10):

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim

10

„5.   Trajanje vzorčenja mora biti takšno, da je mogoče ugotoviti tipično tveganje za
  vse operacije, izvedene v delovnem postopku, v vseh njihovih različnih fazah
  .“

| (d) | prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim (11):

  „6.   Kadar koli je to mogoče se štetje vlaken izvede
  z analitično prenosno elektronsko mikroskopijo
  ali katero koli drugo metodo, ki daje primerljive rezultate.“ |
| --- | --- |

(d)

(d)

prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim (11):

prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim

11

„6.   Kadar koli je to mogoče se štetje vlaken izvede
  z analitično prenosno elektronsko mikroskopijo
  ali katero koli drugo metodo, ki daje primerljive rezultate.“

| 6. | člen 8 se nadomesti z naslednjim (12):

  „Člen 8
  Delodajalci zagotovijo, da v 
  nobenem trenutku med delovnim postopkom
  noben delavec ni izpostavljen koncentraciji azbesta v zraku, ki presega
  0,001
  vlaken na cm3
  (1 000 vlaken na m3)
  .“ |
| --- | --- |

6.

6.

člen 8 se nadomesti z naslednjim (12):

člen 8 se nadomesti z naslednjim

12

„Člen 8

Delodajalci zagotovijo, da v 
  nobenem trenutku med delovnim postopkom
  noben delavec ni izpostavljen koncentraciji azbesta v zraku, ki presega
  0,001
  vlaken na cm3
  (1 000 vlaken na m3)
  .“

| 7. | v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (13):

  „1.   Kjer je mejna vrednost, določena v členu 8, prekoračena
  ali je mogoče domnevati, da je prišlo do poškodbe materialov, ki vsebujejo azbest in niso bili odkriti pred začetkom dela, in nastajanja prahu, je treba delo nemudoma ustaviti
  . Ugotoviti je treba razloge za prekoračitev mejne vrednosti in, kakor hitro je mogoče, sprejeti ustrezne ukrepe za izboljšanje razmer.
  Dokler niso sprejeti ustrezni ukrepi za varovanje prizadetih delavcev, se delo na prizadetem območju ne nadaljuje.“ |
| --- | --- |

7.

7.

v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (13):

v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

13

„1.   Kjer je mejna vrednost, določena v členu 8, prekoračena
  ali je mogoče domnevati, da je prišlo do poškodbe materialov, ki vsebujejo azbest in niso bili odkriti pred začetkom dela, in nastajanja prahu, je treba delo nemudoma ustaviti
  . Ugotoviti je treba razloge za prekoračitev mejne vrednosti in, kakor hitro je mogoče, sprejeti ustrezne ukrepe za izboljšanje razmer.

Dokler niso sprejeti ustrezni ukrepi za varovanje prizadetih delavcev, se delo na prizadetem območju ne nadaljuje.“

| 8. | člen 11 se nadomesti z naslednjim (14):

  „Člen 11
  Pred začetkom rušenja ali vzdrževalnih del
  ali prenovitvenih del na prostorih, zgrajenih pred letom 2005 ali pred letom enakovredne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, karkoli je prej, se prostori pregledajo tako, da se opredelijo vsi materiali, ki vsebujejo azbest, v skladu z zahtevami iz dela 6 Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011. Pregled izvede usposobljeni in certificirani izvajalec ali organ, pri čemer mora upoštevati člena 14 in 15 te direktive in določbe nacionalne zakonodaje o stavbah.




  Države članice uredijo podrobnosti raziskav in preiskav za odkrivanje materialov, ki vsebujejo azbest, v skladu s svojimi nacionalnimi predpisi o stavbah. Kjer ni mogoče zagotoviti popolne odsotnosti azbesta, se dela izvedejo v skladu s postopki, ki jih je treba upoštevati pri prisotnosti azbesta.“ |
| --- | --- |

8.

8.

člen 11 se nadomesti z naslednjim (14):

člen 11 se nadomesti z naslednjim

14

„Člen 11

Pred začetkom rušenja ali vzdrževalnih del
  ali prenovitvenih del na prostorih, zgrajenih pred letom 2005 ali pred letom enakovredne nacionalne prepovedi uporabe azbesta, karkoli je prej, se prostori pregledajo tako, da se opredelijo vsi materiali, ki vsebujejo azbest, v skladu z zahtevami iz dela 6 Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011. Pregled izvede usposobljeni in certificirani izvajalec ali organ, pri čemer mora upoštevati člena 14 in 15 te direktive in določbe nacionalne zakonodaje o stavbah.

Države članice uredijo podrobnosti raziskav in preiskav za odkrivanje materialov, ki vsebujejo azbest, v skladu s svojimi nacionalnimi predpisi o stavbah. Kjer ni mogoče zagotoviti popolne odsotnosti azbesta, se dela izvedejo v skladu s postopki, ki jih je treba upoštevati pri prisotnosti azbesta.“

| 9. | v členu 12 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim (15):
  „Pri nekaterih dejavnostih, kot so rušenje
  ali
  odstranjevanje azbesta [...], za katere je mogoče predvideti prekoračitev mejne vrednosti iz člena 8 kljub uporabi
  vseh možnih
  tehničnih preventivnih ukrepov za omejevanje koncentracij azbesta v zraku, delodajalec za zagotavljanje varnosti delavcev med izvajanjem te dejavnosti določi ukrepe, predvsem naslednje:






  (a) | delavce opremi z ustrezno osebno varovalno opremo za zaščito dihal in drugo osebno varovalno opremo, ki jo morajo nositi; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

v členu 12 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim (15):

v členu 12 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim

15

„Pri nekaterih dejavnostih, kot so rušenje
  ali
  odstranjevanje azbesta [...], za katere je mogoče predvideti prekoračitev mejne vrednosti iz člena 8 kljub uporabi
  vseh možnih
  tehničnih preventivnih ukrepov za omejevanje koncentracij azbesta v zraku, delodajalec za zagotavljanje varnosti delavcev med izvajanjem te dejavnosti določi ukrepe, predvsem naslednje:

ali

vseh možnih

(a)

delavce opremi z ustrezno osebno varovalno opremo za zaščito dihal in drugo osebno varovalno opremo, ki jo morajo nositi;

| (b) | postavi opozorilne znake, ki opozarjajo na možnost prekoračitve mejne vrednosti iz člena 8; |
| --- | --- |

(b)

postavi opozorilne znake, ki opozarjajo na možnost prekoračitve mejne vrednosti iz člena 8;

| (c) | prepreči širjenje prahu iz azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, zunaj prostorov ali lokacije, kjer se opravlja delo,
  odvajanje zraka z delovišč, kjer se odstranjuje azbest, v zaprte prostore pa ni dovoljeno in |
| --- | --- |

(c)

prepreči širjenje prahu iz azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, zunaj prostorov ali lokacije, kjer se opravlja delo,
  odvajanje zraka z delovišč, kjer se odstranjuje azbest, v zaprte prostore pa ni dovoljeno in

odvajanje zraka z delovišč, kjer se odstranjuje azbest, v zaprte prostore pa ni dovoljeno in

| (ca) | po zaključku dejavnosti iz tega odstavka se izmeri koncentracija azbestnih vlaken v zraku, da se delavcem zagotovi varen ponovni vstop na delovno mesto.
  “ |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

po zaključku dejavnosti iz tega odstavka se izmeri koncentracija azbestnih vlaken v zraku, da se delavcem zagotovi varen ponovni vstop na delovno mesto.
  “

po zaključku dejavnosti iz tega odstavka se izmeri koncentracija azbestnih vlaken v zraku, da se delavcem zagotovi varen ponovni vstop na delovno mesto.

| 10. | v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (16):

  „1.   Pred začetkom vsakega dela
  , povezanega z azbestom,
  se napravi delovni načrt.“ |
| --- | --- |

10.

10.

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (16):

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

16

„1.   Pred začetkom vsakega dela
  , povezanega z azbestom,
  se napravi delovni načrt.“

| 11. | v členu 14 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim (17):

  „2.   Vsebina usposabljanja mora biti delavcem lahko razumljiva. Omogočiti jim mora, da osvojijo potrebno znanje in spretnosti s področja preprečevanja in varnosti
  v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi v državi članici, v kateri poteka delo
  .


  3.   
  Obvezne minimalne zahteve glede vsebine, trajanja, pogostosti in dokumentacije usposabljanja so določene v Prilogi 1a.“ |
| --- | --- |

11.

11.

v členu 14 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim (17):

v členu 14 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim

17

„2.   Vsebina usposabljanja mora biti delavcem lahko razumljiva. Omogočiti jim mora, da osvojijo potrebno znanje in spretnosti s področja preprečevanja in varnosti
  v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi v državi članici, v kateri poteka delo
  .

3.   
  Obvezne minimalne zahteve glede vsebine, trajanja, pogostosti in dokumentacije usposabljanja so določene v Prilogi 1a.“

| 12. | člen 15 se nadomesti z naslednjim (18):

  „Člen 15



  1.
     
  Podjetje, ki namerava izvajati rušenje ali odstranjevanje azbesta, mora pred začetkom del pridobiti dovoljenje pristojnega organa, ki ga je mogoče podaljšati. Pristojni organi lahko izdajo takšna dovoljenja, če podjetje, ki je zaprosilo zanj, predloži dokazila o ustrezni najnovejši tehnični opremi za brezemisijske ali, kjer to še ni tehnično mogoče, nizkoemisijske delovne postopke v skladu z zahtevami iz člena 6 ter certifikate o usposabljanju za posamezne delavce v skladu s členom 14 in Prilogo 1a.






  2.
     
  Pristojni organi podjetjem izdajo dovoljenja samo, če ne dvomijo o zanesljivosti podjetja in njegovega vodstva. Dovoljenja se lahko podaljšajo vsakih pet let v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso.






  3.
     
  Države članice vzpostavijo javne registre podjetij z dovoljenji za odstranjevanje azbesta v skladu z odstavkom 1.
  “ |
| --- | --- |

12.

12.

člen 15 se nadomesti z naslednjim (18):

člen 15 se nadomesti z naslednjim

18

„Člen 15

1.
     
  Podjetje, ki namerava izvajati rušenje ali odstranjevanje azbesta, mora pred začetkom del pridobiti dovoljenje pristojnega organa, ki ga je mogoče podaljšati. Pristojni organi lahko izdajo takšna dovoljenja, če podjetje, ki je zaprosilo zanj, predloži dokazila o ustrezni najnovejši tehnični opremi za brezemisijske ali, kjer to še ni tehnično mogoče, nizkoemisijske delovne postopke v skladu z zahtevami iz člena 6 ter certifikate o usposabljanju za posamezne delavce v skladu s členom 14 in Prilogo 1a.

2.
     
  Pristojni organi podjetjem izdajo dovoljenja samo, če ne dvomijo o zanesljivosti podjetja in njegovega vodstva. Dovoljenja se lahko podaljšajo vsakih pet let v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso.

3.
     
  Države članice vzpostavijo javne registre podjetij z dovoljenji za odstranjevanje azbesta v skladu z odstavkom 1.
  “

| 13. | v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (19):

  „1.   Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1)[...] je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi:






  (a) | za mesta, na katerih se izvajajo gornje dejavnosti:






  (i) | jasna razmejenost in označenost z opozorilnimi znaki; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (19):

v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

19

„1.   Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1)[...] je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi:

(a)

za mesta, na katerih se izvajajo gornje dejavnosti:

(i)

jasna razmejenost in označenost z opozorilnimi znaki;

| (ii) | nedostopnost za delavce razen tiste, ki imajo dostop zaradi svojega dela ali dolžnosti; |
| --- | --- |

(ii)

nedostopnost za delavce razen tiste, ki imajo dostop zaradi svojega dela ali dolžnosti;

| (iii) | vzpostavitev območij, na katerih je prepovedano kajenje; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev območij, na katerih je prepovedano kajenje;

| (b) | določitev območij, kjer lahko delavci jejo in pijejo brez tveganja kontaminacije z azbestnim prahom; |
| --- | --- |

(b)

določitev območij, kjer lahko delavci jejo in pijejo brez tveganja kontaminacije z azbestnim prahom;

| (c) | ustrezna delovna ali varovalna obleka za delavce ter
  varovalna oprema, pri kateri je treba izvesti obvezno preverjanje prileganja posamezniku, in zlasti oprema za zaščito dihal; vsa
  delovna ali varovalna obleka ostane znotraj podjetja; lahko pa se pere v ustanovah zunaj podjetja, ki so opremljene za tovrstna dela, če je ne čisti podjetje samo; v tem primeru se obleka prevaža v zaprtih zabojnikih; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna delovna ali varovalna obleka za delavce ter
  varovalna oprema, pri kateri je treba izvesti obvezno preverjanje prileganja posamezniku, in zlasti oprema za zaščito dihal; vsa
  delovna ali varovalna obleka ostane znotraj podjetja; lahko pa se pere v ustanovah zunaj podjetja, ki so opremljene za tovrstna dela, če je ne čisti podjetje samo; v tem primeru se obleka prevaža v zaprtih zabojnikih;

| (
  ca
  ) | delavcem, ki nosijo opremo za zaščito dihal, se zagotovi redne obvezne premore z dovolj časa za okrevanje; |
| --- | --- |

(
  ca
  )

delavcem, ki nosijo opremo za zaščito dihal, se zagotovi redne obvezne premore z dovolj časa za okrevanje;

| (d) | ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebnih oblačil; |
| --- | --- |

(d)

ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebnih oblačil;

| (e) | delavci
  prestanejo obvezen postopek dekontaminacije
  ; |
| --- | --- |

(e)

delavci
  prestanejo obvezen postopek dekontaminacije
  ;

| (f) | namestitev varovalne opreme na točno določenem mestu ter njeno preverjanje in čiščenje po vsaki uporabi; za popravilo ali nadomestitev pokvarjene opreme pred nadaljnjo uporabo se sprejmejo ustrezni ukrepi.“ |
| --- | --- |

(f)

namestitev varovalne opreme na točno določenem mestu ter njeno preverjanje in čiščenje po vsaki uporabi; za popravilo ali nadomestitev pokvarjene opreme pred nadaljnjo uporabo se sprejmejo ustrezni ukrepi.“

| 14. | v členu 17(2) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim (20):

  „2.   Poleg ukrepov iz odstavka 1[...] se sprejmejo ustrezni ukrepi, zato da:“ |
| --- | --- |

14.

14.

v členu 17(2) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim (20):

v členu 17(2) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim

20

„2.   Poleg ukrepov iz odstavka 1[...] se sprejmejo ustrezni ukrepi, zato da:“

| 15. | člen 18 se spremeni:








  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (21):

  „1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo naslednji ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“ |
| --- | --- | --- |

15.

15.

člen 18 se spremeni:

člen 18 se spremeni:

(a)

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim (21):

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim

21

„1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo naslednji ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim (22):

  „2.   Pred začetkom izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest, na delovnem mestu je treba oceniti zdravstveno stanje vsakega delavca.
  Ta ocena vključuje poseben pregled prsnega koša. V Prilogi I so podana praktična priporočila, na katera se lahko države članice oprejo pri kliničnem nadzoru delavcev;
  ta priporočila je treba prilagajati tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive 89/391/EGS.


  [...]
  Dokler traja izpostavljenost, je vsaj enkrat na vsaka tri leta treba pripraviti novo oceno.
  V skladu z državnimi zakoni in/ali prakso se za vsakega delavca, na katerega se nanaša prvi pododstavek, uvede zdravstveno spričevalo
  in hrani vsaj 40 let
  .“ |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim (22):

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim

22

„2.   Pred začetkom izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest, na delovnem mestu je treba oceniti zdravstveno stanje vsakega delavca.

Ta ocena vključuje poseben pregled prsnega koša. V Prilogi I so podana praktična priporočila, na katera se lahko države članice oprejo pri kliničnem nadzoru delavcev;
  ta priporočila je treba prilagajati tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive 89/391/EGS.

[...]

Dokler traja izpostavljenost, je vsaj enkrat na vsaka tri leta treba pripraviti novo oceno.

V skladu z državnimi zakoni in/ali prakso se za vsakega delavca, na katerega se nanaša prvi pododstavek, uvede zdravstveno spričevalo
  in hrani vsaj 40 let
  .“

| 16. | vstavi se naslednji člen:


  „
  Člen 18c




  Komisija do ... [pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe o spremembi] in nato vsakih pet let po posvetovanju s socialnimi partnerji pregleda tehnološko in znanstveno stanje tehnologije za identifikacijo azbesta, merjenje njegove koncentracije ali opozarjanje nanj ter izda smernice o tem, kdaj naj bi se ta tehnologija uporabljala za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestu.
  “ |
| --- | --- |

16.

16.

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„
  Člen 18c

Komisija do ... [pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe o spremembi] in nato vsakih pet let po posvetovanju s socialnimi partnerji pregleda tehnološko in znanstveno stanje tehnologije za identifikacijo azbesta, merjenje njegove koncentracije ali opozarjanje nanj ter izda smernice o tem, kdaj naj bi se ta tehnologija uporabljala za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo azbestu.
  “

| 17. | v členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (23):

  „1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo ukrepi iz odstavkov 2, 3 in 4.“ |
| --- | --- |

17.

17.

v členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim (23):

v členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

23

„1.   Skladno s členom 3[...] se sprejmejo ukrepi iz odstavkov 2, 3 in 4.“

| 18. | člen 21 se nadomesti z naslednjim (24):

  „Člen 21



  1.
     Države članice vodijo evidenco
  vseh
  prepoznanih primerov
  poklicnih bolezni, povezanih z azbestom
  .
  V Prilogi 1b je okvirni seznam bolezni, ki jih glede na zdajšnje znanje lahko povzroči izpostavljenost azbestu.






  2.
     
  Izraz ‚prepoznani primeri‘ iz odstavka 1 ni omejen na primere, za katere je bilo odobreno nadomestilo, temveč vključuje vse primere zdravstveno ugotovljenih bolezni, povezanih z azbestom.“ |
| --- | --- |

18.

18.

člen 21 se nadomesti z naslednjim (24):

člen 21 se nadomesti z naslednjim

24

„Člen 21

1.
     Države članice vodijo evidenco
  vseh
  prepoznanih primerov
  poklicnih bolezni, povezanih z azbestom
  .
  V Prilogi 1b je okvirni seznam bolezni, ki jih glede na zdajšnje znanje lahko povzroči izpostavljenost azbestu.

2.
     
  Izraz ‚prepoznani primeri‘ iz odstavka 1 ni omejen na primere, za katere je bilo odobreno nadomestilo, temveč vključuje vse primere zdravstveno ugotovljenih bolezni, povezanih z azbestom.“

| 19. | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 21a




  V primeru požara se vse obstoječe informacije o prisotnosti in lokaciji azbesta posredujejo gasilcem in službam za ukrepanje ob izrednih dogodkih.“ |
| --- | --- |

19.

19.

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 21a

V primeru požara se vse obstoječe informacije o prisotnosti in lokaciji azbesta posredujejo gasilcem in službam za ukrepanje ob izrednih dogodkih.“

| 20. | vstavita se naslednji prilogi:



  „
  Priloga 1a




  OBVEZNE MINIMALNE ZAHTEVE ZA USPOSABLJANJE




  Vsem delavcem, ki so ali verjetno bodo izpostavljeni prahu azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, je zagotovljeno obvezno usposabljanje, ki izpolnjuje vsaj naslednje minimalne zahteve:










  1. | Usposabljanje je zagotovljeno na začetku zaposlitvenega razmerja in v največ štiriletnih časovnih presledkih. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

vstavita se naslednji prilogi:

vstavita se naslednji prilogi:

„
  Priloga 1a

OBVEZNE MINIMALNE ZAHTEVE ZA USPOSABLJANJE

Vsem delavcem, ki so ali verjetno bodo izpostavljeni prahu azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, je zagotovljeno obvezno usposabljanje, ki izpolnjuje vsaj naslednje minimalne zahteve:

1.

Usposabljanje je zagotovljeno na začetku zaposlitvenega razmerja in v največ štiriletnih časovnih presledkih.

| 2. | Vsak tečaj usposabljanja traja vsaj tri delovne dni. |
| --- | --- |

2.

Vsak tečaj usposabljanja traja vsaj tri delovne dni.

| 3. | Usposabljanje zagotovita kvalificirana in certificirana ustanova ter vodja usposabljanja, izvaja ga pa organ države članice ali priznani pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso. |
| --- | --- |

3.

Usposabljanje zagotovita kvalificirana in certificirana ustanova ter vodja usposabljanja, izvaja ga pa organ države članice ali priznani pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso.

| 4. | Vsak delavec, ki je uspešno prestal usposabljanje in opravil zahtevano testiranje, prejme certifikat o usposabljanju, na katerem so navedeni:










  (a) | datum usposabljanja; |
| --- | --- | --- |

4.

Vsak delavec, ki je uspešno prestal usposabljanje in opravil zahtevano testiranje, prejme certifikat o usposabljanju, na katerem so navedeni:

(a)

datum usposabljanja;

| (b) | trajanje usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

trajanje usposabljanja;

| (c) | vsebina usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

vsebina usposabljanja;

| (d) | jezik usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

jezik usposabljanja;

| (e) | ter ime, kvalifikacije in kontaktni podatki vodje usposabljanja in ustanove, ki je zagotovila usposabljanje. |
| --- | --- |

(e)

ter ime, kvalifikacije in kontaktni podatki vodje usposabljanja in ustanove, ki je zagotovila usposabljanje.

| 5. | Vsem delavcem, ki so ali verjetno bodo ali bi lahko bili izpostavljeni prahu azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, je zagotovljeno vsaj naslednje usposabljanje s teoretičnim in praktičnim delom o:










  (a) | veljavni zakonodaji v državi članici, v kateri se delo izvaja; |
| --- | --- | --- |

5.

Vsem delavcem, ki so ali verjetno bodo ali bi lahko bili izpostavljeni prahu azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, je zagotovljeno vsaj naslednje usposabljanje s teoretičnim in praktičnim delom o:

(a)

veljavni zakonodaji v državi članici, v kateri se delo izvaja;

| (b) | lastnostih azbesta in njegovih vplivih na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja, ter tveganja, povezana s sekundarno izpostavljenostjo in izpostavljenostjo okolju; |
| --- | --- |

(b)

lastnostih azbesta in njegovih vplivih na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja, ter tveganja, povezana s sekundarno izpostavljenostjo in izpostavljenostjo okolju;

| (c) | vrste izdelkov ali materialov, ki verjetno vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

(c)

vrste izdelkov ali materialov, ki verjetno vsebujejo azbest;

| (d) | aktivnosti, ki lahko povzročijo izpostavljenost azbestu in pomena preventivnih ukrepov za zmanjševanje izpostavljenosti na najnižjo možno raven; |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti, ki lahko povzročijo izpostavljenost azbestu in pomena preventivnih ukrepov za zmanjševanje izpostavljenosti na najnižjo možno raven;

| (e) | varnih delovnih praksah, vključno s pripravo delovnega mesta, izbiro delovnih metod in načrtovanjem izvedbe dela, prezračevanjem, točkovno ekstrakcijo, merjenjem in nadzorom ter rednimi premori; |
| --- | --- |

(e)

varnih delovnih praksah, vključno s pripravo delovnega mesta, izbiro delovnih metod in načrtovanjem izvedbe dela, prezračevanjem, točkovno ekstrakcijo, merjenjem in nadzorom ter rednimi premori;

| (f) | ustreznih vlogah, izboru, izbiri, omejitvah in pravilni uporabi varovalne opreme in zlasti opreme za zaščito dihal; |
| --- | --- |

(f)

ustreznih vlogah, izboru, izbiri, omejitvah in pravilni uporabi varovalne opreme in zlasti opreme za zaščito dihal;

| (g) | postopki v primeru nevarnosti; |
| --- | --- |

(g)

postopki v primeru nevarnosti;

| (h) | postopkov dekontaminacije; |
| --- | --- |

(h)

postopkov dekontaminacije;

| (i) | odstranjevanja odpadkov; |
| --- | --- |

(i)

odstranjevanja odpadkov;

| (j) | zahtev zdravniškega pregleda. |
| --- | --- |

(j)

zahtev zdravniškega pregleda.

| 6. | Delavcem, ki izvajajo rušenje ali odstranjevanje azbesta, je poleg usposabljanja o temah iz odstavka 4 zagotovljeno usposabljanje glede:










  (a) | uporabe tehnološke opreme in strojev za zadržanje sproščanja in širjenja azbestnih vlaken v delovnih postopkih v skladu z Direktivo 2009/104/ES; |
| --- | --- | --- |

6.

Delavcem, ki izvajajo rušenje ali odstranjevanje azbesta, je poleg usposabljanja o temah iz odstavka 4 zagotovljeno usposabljanje glede:

(a)

uporabe tehnološke opreme in strojev za zadržanje sproščanja in širjenja azbestnih vlaken v delovnih postopkih v skladu z Direktivo 2009/104/ES;

| (b) | najnovejših razpoložljivih tehnologijah in strojih za brezemisijske ali, kjer to še ni tehnično mogoče, nizkoemisijske delovne postopke za zadržanje sproščanja in širjenja azbestnih vlaken. |
| --- | --- |

(b)

najnovejših razpoložljivih tehnologijah in strojih za brezemisijske ali, kjer to še ni tehnično mogoče, nizkoemisijske delovne postopke za zadržanje sproščanja in širjenja azbestnih vlaken.

„
  Priloga 1b

SEZNAM BOLEZNI, POVEZANIH Z AZBESTOM

Zdajšnje znanje kaže, da lahko izpostavljenost azbestnim vlaknom povzroči vsaj naslednje poklicne bolezni, povezane z azbestom, ki jih države članice zato uvedejo v svojo nacionalno zakonodajo:

| — | azbestozo, |
| --- | --- |

—

azbestozo,

| — | mezoteliom po vdihovanju azbestnega prahu, |
| --- | --- |

—

mezoteliom po vdihovanju azbestnega prahu,

| — | benigne poprsnične bolezni, vključno z vlaknastimi lezijami, okroglo atelaktazo in benigno poprsnično efuzijo, ki jo povzroča azbest, |
| --- | --- |

—

benigne poprsnične bolezni, vključno z vlaknastimi lezijami, okroglo atelaktazo in benigno poprsnično efuzijo, ki jo povzroča azbest,

| — | pljučni rak, vključno z bronhialnim rakom po vdihovanju azbestnega prahu, |
| --- | --- |

—

pljučni rak, vključno z bronhialnim rakom po vdihovanju azbestnega prahu,

| — | rak grla po vdihovanju azbestnega prahu, |
| --- | --- |

—

rak grla po vdihovanju azbestnega prahu,

| — | rak jajčnikov, ki ga povzroča azbest, |
| --- | --- |

—

rak jajčnikov, ki ga povzroča azbest,

Mednarodna agencija za raziskave raka je ugotovila pozitivne povezave med izpostavljenostjo azbestu in naslednjimi boleznimi:

| — | rakom žrela, |
| --- | --- |

—

rakom žrela,

| — | rakom debelega črevesa in danke, |
| --- | --- |

—

rakom debelega črevesa in danke,

| — | rakom želodca. |
| --- | --- |

—

rakom želodca.

---

(1)  Obstoječe besedilo se glasi:

1

„1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest.“

(2)  Črtani prvi odstavek člena 3 se glasi:

2

„3.   Pod pogojem, da je izpostavljenost delavca sporadična in nizke intenzivnosti in kadar rezultati ocene tveganja iz odstavka 2 jasno kažejo, da mejna vrednost izpostavljenosti azbestu v zraku v delavnem prostoru ne bo prekoračena, se členi 4, 18 in 19 lahko opustijo, kadar delo obsega:

| (a) | kratkotrajne in nestalne dejavnosti vzdrževanja, pri katerih se ravna samo z materiali, ki niso drobljivi; |
| --- | --- |

(a)

kratkotrajne in nestalne dejavnosti vzdrževanja, pri katerih se ravna samo z materiali, ki niso drobljivi;

| (b) | odstranjevanje brez uničevanja materialov, ki niso razgrajeni, v katerih so azbestna vlakna trdno povezana v matrico; |
| --- | --- |

(b)

odstranjevanje brez uničevanja materialov, ki niso razgrajeni, v katerih so azbestna vlakna trdno povezana v matrico;

| (c) | inkapsulacijo ali tesnjenje materialov, ki vsebujejo azbest in so v dobrem stanju; |
| --- | --- |

(c)

inkapsulacijo ali tesnjenje materialov, ki vsebujejo azbest in so v dobrem stanju;

| (d) | spremljanje in nadzor zraka ter zbiranje vzorcev za preverjanje, ali določen material vsebuje azbest.“ |
| --- | --- |

(d)

spremljanje in nadzor zraka ter zbiranje vzorcev za preverjanje, ali določen material vsebuje azbest.“

(3)  Obstoječe besedilo se glasi:

3

„4.   Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso določijo praktične smernice za ugotavljanje sporadične in nizko intenzivne izpostavljenosti, kakor predvideva odstavek 3.“

(4)  Obstoječe besedilo se glasi:

4

„1.   Skladno s členom 3(3) se sprejmejo ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“

(5)  Obstoječe besedilo se glasi:

5

„3.   Pred začetkom dela predloži delodajalec pristojnemu organu države članice obvestilo iz odstavka 2 v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi.

V obvestilu mora biti vsaj kratek opis:

| (a) | lokacije delovišča; |
| --- | --- |

(a)

lokacije delovišča;

| (b) | vrste in količine uporabljenega azbesta ali azbesta, s katerim se rokuje; |
| --- | --- |

(b)

vrste in količine uporabljenega azbesta ali azbesta, s katerim se rokuje;

| (c) | dejavnosti in uporabljenih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti in uporabljenih postopkov;

| (d) | števila vključenih delavcev; |
| --- | --- |

(d)

števila vključenih delavcev;

| (e) | datuma začetka in trajanje dela; |
| --- | --- |

(e)

datuma začetka in trajanje dela;

| (f) | ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti delavcev azbestu;“ |
| --- | --- |

(f)

ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti delavcev azbestu;“

(6)  Obstoječe besedilo se glasi:

6

„Prepove se uporaba azbesta s postopki razprševanja in delovnimi postopki, pri katerih se uporablja izolacijski ali proti zvoku odporen material z nizko gostoto (manj kakor 1 g/cm3), ki vsebuje azbest.

Brez poseganja v uporabo drugih določb Skupnosti o trženju in uporabi azbesta se prepove dejavnosti, pri katerih so delavci izpostavljeni azbestnim vlaknom pri proizvodnji azbesta, ali proizvodnji in predelavi azbestnih izdelkov, ali proizvodnji in predelavi izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, razen pri obdelavi in odstranjevanju izdelkov zaradi rušenja in odstranjevanja azbesta.“

(7)  Obstoječe besedilo se glasi:

7

| „(b) | načrtovanjem delovnega procesa tako, da se ne ustvarja azbestni prah, če to ni možno pa tako, da se prepreči izpuščanje azbestnega prahu v zrak;“ |
| --- | --- |

„(b)

(8)  Obstoječe besedilo se glasi: „1. Glede na rezultate začetne ocene tveganja in za zagotovitev skladnosti z mejno vrednostjo iz člena 8 se redno opravlja meritev koncentracije azbestnih vlaken v zraku.“

8

(9)  Obstoječe besedilo se glasi: „2. Vzorčenje mora odražati osebno izpostavljenost delavca azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest.“

9

(10)  Obstoječe besedilo se glasi: „5. Trajanje vzorčenja mora biti takšno, da je mogoče s pomočjo meritev ali izračuna s časovno obremenitvijo ugotoviti tipično tveganje v osemurnem referenčnem obdobju (ena izmena).“

10

(11)  Obstoječe besedilo se glasi: „6. Kadar koli je to mogoče se štetje vlaken izvede s fazno kontrastnim mikroskopom (PCM) v skladu s priporočeno metodo Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) iz leta 1997 ali katero koli drugo metodo, ki daje primerljive rezultate.“

11

(12)  Obstoječe besedilo se glasi: „Delodajalci zagotovijo, da v 
  osemurnem s časovno obremenitvijo izračunanem povprečju (TWA)
  noben delavec ni izpostavljen koncentraciji azbesta v zraku, ki presega 0,1 vlaken na cm3.“

12

osemurnem s časovno obremenitvijo izračunanem povprečju (TWA)

3

(13)  Obstoječe besedilo se glasi:

13

„1.   Kjer je mejna vrednost, določena v členu 8, prekoračena, je treba ugotoviti razloge za prekoračitev mejne vrednosti in, kakor hitro je mogoče, sprejeti ustrezne ukrepe za izboljšanje razmer.

Dokler niso sprejeti ustrezni ukrepi za varovanje prizadetih delavcev, se dela na prizadetem območju ne sme nadaljevati.“

(14)  Obstoječe besedilo se glasi:

14

„Pred začetkom rušenja ali vzdrževalnih del delodajalec sprejme vse potrebne ukrepe za ugotavljanje, kateri materiali verjetno vsebujejo azbest, tako da dobi podatke od lastnikov prostorov, kjer je to primerno.

Kadar obstaja sum, da je azbest prisoten v materialu ali zgradbi, se uporabijo določbe te direktive.“

(15)  Obstoječe besedilo se glasi:

15

„Pri nekaterih dejavnostih kot so rušenje, odstranjevanje, popravilo in vzdrževanje, za katere je mogoče predvideti prekoračitev mejne vrednosti iz člena 8 kljub uporabi tehničnih preventivnih ukrepov za omejevanje koncentracij azbesta v zraku, delodajalec določi ukrepe za zagotavljanje varnosti delavcev med izvajanjem te dejavnosti določi ukrepe, predvsem naslednje:

| (a) | delavce opremi z ustrezno osebno varovalno opremo za zaščito dihal in drugo osebno varovalno opremo, ki jo morajo nositi; |
| --- | --- |

(a)

delavce opremi z ustrezno osebno varovalno opremo za zaščito dihal in drugo osebno varovalno opremo, ki jo morajo nositi;

| (b) | postavi opozorilne znake, ki opozarjajo na možnost prekoračitve mejne vrednosti iz člena 8; in |
| --- | --- |

(b)

postavi opozorilne znake, ki opozarjajo na možnost prekoračitve mejne vrednosti iz člena 8; in

| (c) | prepreči širjenje prahu iz azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, zunaj prostorov ali lokacije, kjer se opravlja delo.“ |
| --- | --- |

(c)

prepreči širjenje prahu iz azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, zunaj prostorov ali lokacije, kjer se opravlja delo.“

(16)  Obstoječe besedilo se glasi:

16

| „1. | Pred rušenjem ali odstranjevanjem azbesta in/ali izdelkov, ki vsebujejo azbest, iz stavb in drugih objektov, obratnega materiala in opreme, instalacij ali ladij se napravi delovni načrt.“ |
| --- | --- |

„1.

(17)  Obstoječe besedilo se glasi:

17

„2.   Vsebina usposabljanja mora biti delavcem lahko razumljiva. Omogočiti jim mora, da osvojijo potrebno znanje in spretnosti s področja preprečevanja in varnosti, zlasti glede:

| (a) | lastnosti azbesta in njegovih vplivih na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti azbesta in njegovih vplivih na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja;

| (b) | vrste izdelkov ali materialov, ki verjetno vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

(b)

vrste izdelkov ali materialov, ki verjetno vsebujejo azbest;

| (c) | aktivnosti, ki lahko povzročijo izpostavljenost azbestu in pomena preventivnih ukrepov za zmanjševanje izpostavljenosti na najnižjo možno raven; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti, ki lahko povzročijo izpostavljenost azbestu in pomena preventivnih ukrepov za zmanjševanje izpostavljenosti na najnižjo možno raven;

| (d) | varnih delovnih praks, ukrepov in varovalne opreme; |
| --- | --- |

(d)

varnih delovnih praks, ukrepov in varovalne opreme;

| (e) | ustrezne vloge, izbora, izbire, omejitev in pravilne uporabe opreme za zaščito dihal; |
| --- | --- |

(e)

ustrezne vloge, izbora, izbire, omejitev in pravilne uporabe opreme za zaščito dihal;

| (f) | postopki v primeru nevarnosti; |
| --- | --- |

(f)

postopki v primeru nevarnosti;

| (g) | postopkov dekontaminacije; |
| --- | --- |

(g)

postopkov dekontaminacije;

| (h) | odstranjevanja odpadkov; |
| --- | --- |

(h)

odstranjevanja odpadkov;

| (i) | zahtev zdravniškega pregleda. |
| --- | --- |

(i)

zahtev zdravniškega pregleda.

3.   Praktične smernice za usposabljanje delavcev, ki odstranjujejo azbest, se pripravijo na ravni Skupnosti.“

(18)  Obstoječe besedilo se glasi: „Pred izvajanjem rušenja ali odstranjevanja azbesta morajo podjetja predložiti dokaze o svoji usposobljenosti na tem področju. Dokazi se utemeljijo v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso.“

18

(19)  Obstoječe besedilo se glasi:

19

„1.   Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1) in ob upoštevanju člena 3(3) je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi:

| (a) | za mesta, na katerih se izvajajo gornje dejavnosti:






  (i) | jasna razmejenost in označenost z opozorilnimi znaki; |
| --- | --- | --- |

(a)

za mesta, na katerih se izvajajo gornje dejavnosti:

(i)

jasna razmejenost in označenost z opozorilnimi znaki;

| (ii) | nedostopnost za delavce razen tiste, ki imajo dostop zaradi svojega dela ali dolžnosti; |
| --- | --- |

(ii)

nedostopnost za delavce razen tiste, ki imajo dostop zaradi svojega dela ali dolžnosti;

| (iii) | vzpostavitev območij, na katerih je prepovedano kajenje; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev območij, na katerih je prepovedano kajenje;

| (b) | določitev območij, kjer lahko delavci jejo in pijejo brez tveganja kontaminacije z azbestnim prahom; |
| --- | --- |

(b)

določitev območij, kjer lahko delavci jejo in pijejo brez tveganja kontaminacije z azbestnim prahom;

| (c) | ustrezna delovna ali varovalna obleka za delavce; da ta delovna ali varovalna obleka ostane znotraj podjetja; lahko pa se pere v ustanovah zunaj podjetja, ki so opremljene za tovrstna dela, če je ne čisti podjetje samo; v tem primeru se obleka prevaža v zaprtih zabojnikih; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna delovna ali varovalna obleka za delavce; da ta delovna ali varovalna obleka ostane znotraj podjetja; lahko pa se pere v ustanovah zunaj podjetja, ki so opremljene za tovrstna dela, če je ne čisti podjetje samo; v tem primeru se obleka prevaža v zaprtih zabojnikih;

| (d) | ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebnih oblačil; |
| --- | --- |

(d)

ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebnih oblačil;

| (e) | pri izvajanju prašnih operacij ustrezne in primerne umivalnice in stranišča za delavce, s prhami vred; |
| --- | --- |

(e)

pri izvajanju prašnih operacij ustrezne in primerne umivalnice in stranišča za delavce, s prhami vred;

| (f) | namestitev varovalne opreme na točno določenem mestu ter njeno preverjanje in čiščenje po vsaki uporabi; za popravilo ali nadomestitev pokvarjene opreme pred nadaljnjo uporabo se sprejmejo ustrezni ukrepi.“ |
| --- | --- |

(f)

namestitev varovalne opreme na točno določenem mestu ter njeno preverjanje in čiščenje po vsaki uporabi; za popravilo ali nadomestitev pokvarjene opreme pred nadaljnjo uporabo se sprejmejo ustrezni ukrepi.“

(20)  Obstoječe besedilo se glasi:

20

„Poleg ukrepov iz odstavka 1 in ob upoštevanju člena 3(3) se sprejmejo ustrezni ukrepi, zato da:“

(21)  Obstoječe besedilo se glasi: „1. Skladno s členom 3(3) se sprejmejo ukrepi iz odstavkov 2 do 5.“

21

(22)  Obstoječe besedilo se glasi:

22

„2.   Pred začetkom izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest, na delovnem mestu je treba oceniti zdravstveno stanje vsakega delavca.

Ta ocena vključuje poseben pregled prsnega koša. V Prilogi I so podana praktična priporočila, na katera se lahko države članice oprejo pri kliničnem nadzoru delavcev. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18a za spremembo Priloge I, da se prilagodi tehničnemu napredku.

Kadar je v ustrezno utemeljenih in izjemnih primerih, ki vključujejo neizbežna, neposredna in resna tveganja za fizično zdravje in varnost delavcev in drugih oseb, iz izredno nujnih razlogov, potrebno ukrepanje v zelo kratkem času, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 18b.

Dokler traja izpostavljenost, je vsaj enkrat na vsaka tri leta treba pripraviti novo oceno.

V skladu z državnimi zakoni in/ali prakso se za vsakega delavca, na katerega se nanaša prvi pododstavek, uvede zdravstveno spričevalo.“

(23)  Obstoječe besedilo se glasi: „1. Skladno s členom 3(3) se sprejmejo ukrepi iz odstavkov 2, 3 in 4.“

23

(24)  Obstoječe besedilo se glasi: „Države članice vodijo evidenco prepoznanih primerov azbestoze in mezotelioma.“

24

---

PRILOGA III K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priznavanje bolezni, povezanih z azbestom, in nadomestila

Evropski parlament poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu s členom 154 in na podlagi člena 153(2)(b) PDEU predstavi predlog direktive o minimalnih zahtevah za priznanje poklicnih bolezni, vključno z vsemi boleznimi povezanimi z azbestom, in ustreznih nadomestilih za prizadete posameznike. Komisija bi v predlogu morala obravnavati vsaj naslednje elemente:

| (1) | seznam poklicnih bolezni, za katere se izplača nadomestilo in veljajo preprečevalni ukrepi, ki jih države članice priznajo, brez poseganja v ugodnejše nacionalno pravo, na podlagi priporočila komisije z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni, ki se posodablja v skladu z najnovejšim znanstvenim znanjem; |
| --- | --- |

(1)

seznam poklicnih bolezni, za katere se izplača nadomestilo in veljajo preprečevalni ukrepi, ki jih države članice priznajo, brez poseganja v ugodnejše nacionalno pravo, na podlagi priporočila komisije z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni, ki se posodablja v skladu z najnovejšim znanstvenim znanjem;

| (2) | ustanovitev kontaktnih točk „vse na enem mestu“ za prizadete posameznike, ki obravnavajo vsa vprašanja v zvezi s poklicnimi boleznimi; |
| --- | --- |

(2)

ustanovitev kontaktnih točk „vse na enem mestu“ za prizadete posameznike, ki obravnavajo vsa vprašanja v zvezi s poklicnimi boleznimi;

| (3) | ustanovitev nacionalne funkcije, denimo varuha, ki bi pomagal žrtvam poklicnih bolezni v postopkih priznanja ter povečanje podpore in izmenjave primerov dobrih praks, med drugim s sindikati in združenji za podporo žrtvam, v zvezi s postopki priznavanja; |
| --- | --- |

(3)

ustanovitev nacionalne funkcije, denimo varuha, ki bi pomagal žrtvam poklicnih bolezni v postopkih priznanja ter povečanje podpore in izmenjave primerov dobrih praks, med drugim s sindikati in združenji za podporo žrtvam, v zvezi s postopki priznavanja;

| (4) | obrnjeno dokazno breme za priznanje poklicnih bolezni ali vsaj učinkovito poenostavitev, na primer z določitvijo, da se lahko v primerih, ko je izpostavljenost azbestu na delovnem mestu razumno dokazana, domneva povezava med izpostavljenostjo in nadaljnjimi simptomi; |
| --- | --- |

(4)

obrnjeno dokazno breme za priznanje poklicnih bolezni ali vsaj učinkovito poenostavitev, na primer z določitvijo, da se lahko v primerih, ko je izpostavljenost azbestu na delovnem mestu razumno dokazana, domneva povezava med izpostavljenostjo in nadaljnjimi simptomi;

| (5) | določbe o ustreznih nadomestilih za priznane poklicne bolezni. |
| --- | --- |

(5)

določbe o ustreznih nadomestilih za priznane poklicne bolezni.

---

PRILOGA IV K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Posodobitev Direktive 2010/31/EU – Pregledovanje stavb v zvezi z azbestom pred prenovitvenimi deli

Evropski parlament poziva komisijo naj na podlagi člena 194(2) PDEU predstavi predlog spremembe Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb, pri čemer naj upošteva naslednja priporočila:

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Obstoječe stavbe

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energetska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov, z namenom izpolnitve minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, določenih v skladu s členom 4, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša.

Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb.

Države članice poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energetsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo.

Države članice določijo te minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v skladu s členom 4.

Države članice spodbujajo, da se pri večjih prenovah stavb upoštevajo visoko učinkoviti alternativni sistemi, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, ter obravnavajo vprašanja zdravih notranjih klimatskih pogojev, požarne varnosti in tveganj, povezanih z močno potresno dejavnostjo.

Države članice določijo, da je pred začetkom prenovitvenih del obvezno treba pregledati stavbe v zvezi z azbestom in drugimi nevarnimi materiali. Rezultat pregleda se navede v potrdilu o prisotnosti ali odsotnosti azbesta ali drugih nevarnih materialov. V prvem primeru se v certifikatu navedejo vrste najdenih materialov in njihova natančna lokacija. Kadar v rezultatih raziskav in preiskav ni mogoče izključiti prisotnosti azbesta v materialu, se uporablja previdnostno načelo. Odstranitev materialov, na katere bo vplivala prenova, se izvede na urejen in varen način v skladu z Direktivo 2009/148/ES, Uredbo (EU) št. 305/2011 in drugimi ustreznimi zakonodajnimi akti.“

---

PRILOGA V K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Pregledovanje stavb, ponujenih naprodaj ali v najem, v zvezi z azbestom

Evropski parlament poziva Komisijo, naj na podlagi člena 169(3) in člena 114(1) PDEU predstavi predlog direktive o minimalnih zahtevah glede potrdil o azbestu za stavbe, zgrajene pred letom 2005 ali pred letom, v katerem je bila na nacionalni ravni prepovedana uporaba azbesta (karkoli se je zgodilo prej), ki so ponujene naprodaj ali v najem. V predlogu bi morali biti obravnavani vsaj naslednji elementi:

| (1) | obveznost lastnikov stavb (javnih in zasebnih), zgrajenih pred letom 2005 ali letom nacionalne prepovedi uporabe azbesta (karkoli se je zgodilo prej), da naročijo pregled stavbe za opredelitev prisotnosti ali odsotnosti materialov, ki vsebujejo azbest, in njihove lokacije v stavbi, preden je ta (ali njen del) prodana ali oddana v najem; |
| --- | --- |

(1)

obveznost lastnikov stavb (javnih in zasebnih), zgrajenih pred letom 2005 ali letom nacionalne prepovedi uporabe azbesta (karkoli se je zgodilo prej), da naročijo pregled stavbe za opredelitev prisotnosti ali odsotnosti materialov, ki vsebujejo azbest, in njihove lokacije v stavbi, preden je ta (ali njen del) prodana ali oddana v najem;

| (2) | preglede izvajajo samo certificirani izvajalci v skladu z Direktivo 2009/148/ES, nacionalno zakonodajo in prakso in pod nadzorom pristojnega nacionalnega organa; |
| --- | --- |

(2)

preglede izvajajo samo certificirani izvajalci v skladu z Direktivo 2009/148/ES, nacionalno zakonodajo in prakso in pod nadzorom pristojnega nacionalnega organa;

| (3) | da bi čim bolje zaščitili uporabnike ali stanovalce, kontrolo in po potrebi odstranitev ali, če tehnično ni izvedljivo, inkapsulacijo opravijo usposobljeni in certificirani izvajalci v skladu z Direktivo 2009/148/ES, nacionalno zakonodajo in prakso ter pod nadzorom pristojnega nacionalnega organa; |
| --- | --- |

(3)

da bi čim bolje zaščitili uporabnike ali stanovalce, kontrolo in po potrebi odstranitev ali, če tehnično ni izvedljivo, inkapsulacijo opravijo usposobljeni in certificirani izvajalci v skladu z Direktivo 2009/148/ES, nacionalno zakonodajo in prakso ter pod nadzorom pristojnega nacionalnega organa;

| (4) | certifcirani izvajalec sporoči rezultate pregledov lastniku, pristojni nacionalni organ (točka „vse na enem mestu“) pa bi moral izdati potrdilo iz nacionalnega registra potrdil v skladu s točko (5) ter svetovati lastnikom in jih obvestiti v zvezi z veljavnimi zakoni in predpisi, vključno glede pravilnega in varnega odstranjevanja odkritega azbesta in finančne podpore, ki je na voljo prek ustreznih sredstev, ki so na voljo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

(4)

certifcirani izvajalec sporoči rezultate pregledov lastniku, pristojni nacionalni organ (točka „vse na enem mestu“) pa bi moral izdati potrdilo iz nacionalnega registra potrdil v skladu s točko (5) ter svetovati lastnikom in jih obvestiti v zvezi z veljavnimi zakoni in predpisi, vključno glede pravilnega in varnega odstranjevanja odkritega azbesta in finančne podpore, ki je na voljo prek ustreznih sredstev, ki so na voljo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| (5) | potrdila o azbestu vsebujejo rezultate pregleda, vključno s seznamom odkritih vrst materialov, ki vsebujejo azbest, njihovo točno lokacijo, trenutno stanje ohranjenosti skupaj z obvestilom o delu in nadzoru, ki sta potrebna, da se prepreči škoda za zdravje prebivalcev, in zasnovo njihove varne odstranitve, in informacije o morebitnih območjih stavbe, ki jih ni bilo mogoče pregledati ali kadar v rezultatih raziskav in preiskav ni mogoče izključiti prisotnosti azbesta; |
| --- | --- |

(5)

potrdila o azbestu vsebujejo rezultate pregleda, vključno s seznamom odkritih vrst materialov, ki vsebujejo azbest, njihovo točno lokacijo, trenutno stanje ohranjenosti skupaj z obvestilom o delu in nadzoru, ki sta potrebna, da se prepreči škoda za zdravje prebivalcev, in zasnovo njihove varne odstranitve, in informacije o morebitnih območjih stavbe, ki jih ni bilo mogoče pregledati ali kadar v rezultatih raziskav in preiskav ni mogoče izključiti prisotnosti azbesta;

| (6) | potrdilo o prisotnosti azbesta bi moralo imeti ustrezno veljavnost, ki odraža zahtevani nadzor, da se prepreči kopičenje pregledov; |
| --- | --- |

(6)

potrdilo o prisotnosti azbesta bi moralo imeti ustrezno veljavnost, ki odraža zahtevani nadzor, da se prepreči kopičenje pregledov;

| (7) | potrdila se vključijo v obstoječe registre o azbestu, ki so na voljo podjetjem in delavcem, ki izvajajo dela v stavbi, ter so priložena k morebitnim prodajnim pogodbam v zvezi z nepremičninami in so na voljo vsem najemnikom nepremičnine; |
| --- | --- |

(7)

potrdila se vključijo v obstoječe registre o azbestu, ki so na voljo podjetjem in delavcem, ki izvajajo dela v stavbi, ter so priložena k morebitnim prodajnim pogodbam v zvezi z nepremičninami in so na voljo vsem najemnikom nepremičnine;

| (8) | določene so učinkovite, sorazmerne in odvračilne denarne kazni za prodajalce in najemodajalce stavb, ki pred prodajo ali oddajo nepremičnine v najem ne naročijo predpisanega pregleda in sporočijo rezultatov pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(8)

določene so učinkovite, sorazmerne in odvračilne denarne kazni za prodajalce in najemodajalce stavb, ki pred prodajo ali oddajo nepremičnine v najem ne naročijo predpisanega pregleda in sporočijo rezultatov pristojnemu organu;

| (9) | v primeru neskladnosti se vzpostavijo ustrezne ureditve odgovornosti. |
| --- | --- |

(9)

v primeru neskladnosti se vzpostavijo ustrezne ureditve odgovornosti.

Pristojni nacionalni organ objavi seznam certificiranih izvajalcev iz točke (2) prvega odstavka.

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Evropski mediji v digitalnem desetletju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 167 in 173, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 167 in 173,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 29 o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah, priloženega Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (Amsterdamski protokol), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 29 o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah, priloženega Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (Amsterdamski protokol),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2020 o krepitvi odpornosti in preprečevanju hibridnih groženj, tudi dezinformacij v okviru pandemije COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. decembra 2020 o krepitvi odpornosti in preprečevanju hibridnih groženj, tudi dezinformacij v okviru pandemije COVID-19,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2019 o izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del s poudarkom na koprodukcijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2019 o izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del s poudarkom na koprodukcijah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2021 z naslovom Smernice Evropske komisije za okrepitev kodeksa ravnanje glede dezinformacij (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2021 z naslovom Smernice Evropske komisije za okrepitev kodeksa ravnanje glede dezinformacij (COM(2021)0262),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. decembra 2018 o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. decembra 2018 o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu,

| — | ob upoštevanju lestvice svetovnega indeksa svobode tiska, ki jo objavljajo Novinarji brez meja, in lestvice orodja za spremljanje pluralnosti medijev Centra za pluralnost in svobodo medijev Evropskega univerzitetnega inštituta iz julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lestvice svetovnega indeksa svobode tiska, ki jo objavljajo Novinarji brez meja, in lestvice orodja za spremljanje pluralnosti medijev Centra za pluralnost in svobodo medijev Evropskega univerzitetnega inštituta iz julija 2020,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu (2) (direktiva o avtorskih pravicah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu (2) (direktiva o avtorskih pravicah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa InvestEU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa InvestEU (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2020 o varovanju svobodnega in pluralističnega sistema medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2020 o varovanju svobodnega in pluralističnega sistema medijev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 z naslovom Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 z naslovom Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020)0784),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU (COM(2020)0760),

| — | ob upoštevanju določb Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih Sveta Evrope z dne 1. marca 1998 v zvezi z mediji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih Sveta Evrope z dne 1. marca 1998 v zvezi z mediji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. decembra 2018 o akcijskem načrtu proti dezinformacijam (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. decembra 2018 o akcijskem načrtu proti dezinformacijam (JOIN(2018)0036),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2016 z naslovom Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2016 z naslovom Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije (JOIN(2016)0018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (5),

| — | ob upoštevanju digitalnih ciljev za leto 2030 iz sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju digitalnih ciljev za leto 2030 iz sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2020 na področju kulture in avdiovizualnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2020 na področju kulture in avdiovizualnem področju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. decembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. decembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2013 o medijski svobodi in pluralnosti v digitalnem okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2013 o medijski svobodi in pluralnosti v digitalnem okolju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | ob upoštevanju študije o varnosti novinarjev in boju proti korupciji v EU iz julija 2020, ki jo je naročil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o varnosti novinarjev in boju proti korupciji v EU iz julija 2020, ki jo je naročil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega avdiovizualnega observatorija iz junija 2020 z naslovom „IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19“ (IRIS Plus 2020-2: evropska avdiovizualna panoga v času pandemije COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega avdiovizualnega observatorija iz junija 2020 z naslovom „IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19“ (IRIS Plus 2020-2: evropska avdiovizualna panoga v času pandemije COVID-19),

| — | ob upoštevanju poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. januarja 2020 o grožnjah medijski svobodi in varnosti novinarjev v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. januarja 2020 o grožnjah medijski svobodi in varnosti novinarjev v Evropi,

| — | ob upoštevanju poročila Centra za pluralnost in svobodo medijev iz julija 2020 o rezultatih orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Centra za pluralnost in svobodo medijev iz julija 2020 o rezultatih orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (8),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0278/2021),

| A. | ker se izraz „novičarski mediji“ v tem poročilu razlaga tako, da vključuje vse uredniške medije, kot so televizijski, radijski in založniški sektor, vključno s časopisi in revijami ter digitalnimi mediji; |
| --- | --- |

A.

ker se izraz „novičarski mediji“ v tem poročilu razlaga tako, da vključuje vse uredniške medije, kot so televizijski, radijski in založniški sektor, vključno s časopisi in revijami ter digitalnimi mediji;

| B. | ker se izraz „avdiovizualni sektor“ v tem poročilu razlaga tako, da zajema sektorje radiodifuzije ter avdio-, video- in multimedijske industrije v vsej njihovi raznolikosti, vključno s kinematografi in drugimi fizičnimi prizorišči; |
| --- | --- |

B.

ker se izraz „avdiovizualni sektor“ v tem poročilu razlaga tako, da zajema sektorje radiodifuzije ter avdio-, video- in multimedijske industrije v vsej njihovi raznolikosti, vključno s kinematografi in drugimi fizičnimi prizorišči;

| C. | ker izraza „mediji“ in „medijski sektor“ v tem poročilu zajemata tako sektor novičarskih medijev kot avdiovizualni sektor; |
| --- | --- |

C.

ker izraza „mediji“ in „medijski sektor“ v tem poročilu zajemata tako sektor novičarskih medijev kot avdiovizualni sektor;

| D. | ker je bil kulturni in ustvarjalni sektor, katerega nujen sestavni del sta sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor, med najbolj prizadetimi zaradi izbruha pandemije COVID-19, kar velja zlasti za mikro-, mala in srednja podjetja; ker se pričakuje tudi, da bo ta sektor okreval počasneje kot splošno gospodarstvo; ker so posledice pandemije različno prizadele različne akterje v sektorju novičarskih medijev ter v avdiovizualnem sektorju in industriji, zato se spopadajo z različnimi izzivi, ki jih je treba obravnavati s prilagojenimi ukrepi za izhod iz krize; |
| --- | --- |

D.

ker je bil kulturni in ustvarjalni sektor, katerega nujen sestavni del sta sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor, med najbolj prizadetimi zaradi izbruha pandemije COVID-19, kar velja zlasti za mikro-, mala in srednja podjetja; ker se pričakuje tudi, da bo ta sektor okreval počasneje kot splošno gospodarstvo; ker so posledice pandemije različno prizadele različne akterje v sektorju novičarskih medijev ter v avdiovizualnem sektorju in industriji, zato se spopadajo z različnimi izzivi, ki jih je treba obravnavati s prilagojenimi ukrepi za izhod iz krize;

| E. | ker je bil avdiovizualni sektor močno prizadet in je utrpel ogromno izgubo prihodkov (kinematografi in distributerji so v letu 2020 ustvarili za 70 % manj prihodkov, kar je pomenilo izpad v višini 4 milijarde EUR (9), upad dejavnosti v produkciji je bil 30-odstoten, dejavnosti koprodukcije pa so bile popolnoma ustavljene), zaradi česar je ogrožena zmožnost tega sektorja, da si opomore, oteženo pa je tudi financiranje in kroženje evropskih filmov in kulture (10); ker se ti sektorji spopadajo z različnimi izzivi, med drugim s povečanjem operativnih stroškov zaradi strožjih zdravstvenih in varnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

E.

ker je bil avdiovizualni sektor močno prizadet in je utrpel ogromno izgubo prihodkov (kinematografi in distributerji so v letu 2020 ustvarili za 70 % manj prihodkov, kar je pomenilo izpad v višini 4 milijarde EUR (9), upad dejavnosti v produkciji je bil 30-odstoten, dejavnosti koprodukcije pa so bile popolnoma ustavljene), zaradi česar je ogrožena zmožnost tega sektorja, da si opomore, oteženo pa je tudi financiranje in kroženje evropskih filmov in kulture (10); ker se ti sektorji spopadajo z različnimi izzivi, med drugim s povečanjem operativnih stroškov zaradi strožjih zdravstvenih in varnostnih ukrepov;

| F. | ker imajo kinematografi in filmski festivali osrednjo vlogo v evropskem avdiovizualnem ekosistemu, zlasti v smislu distribucije, pa tudi pri izkušnji ogleda, ki jo omogočajo Evropejcem; ker ta prizorišča zaradi veljavnih sanitarnih ukrepov ne morejo obratovati s polno zmogljivostjo, če sploh lahko obratujejo; ker se v krajih, kjer so se kinematografi ponovno odprli, občinstvo vrača v številu, podobnem številu pred pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

F.

ker imajo kinematografi in filmski festivali osrednjo vlogo v evropskem avdiovizualnem ekosistemu, zlasti v smislu distribucije, pa tudi pri izkušnji ogleda, ki jo omogočajo Evropejcem; ker ta prizorišča zaradi veljavnih sanitarnih ukrepov ne morejo obratovati s polno zmogljivostjo, če sploh lahko obratujejo; ker se v krajih, kjer so se kinematografi ponovno odprli, občinstvo vrača v številu, podobnem številu pred pandemijo COVID-19;

| G. | ker je pandemija povzročila nenadno zaustavitev naložb v oglaševanje, ki so ključen vir prihodkov za sektor novičarskih medijev; ker so se po zgodnjih ocenah prihodki od oglaševanja v novičarskih medijih zmanjšali za 20 % do 80 % (11); ker se medijske organizacije, zlasti mala in srednja podjetja, pogosto soočajo z likvidnostnimi težavami; |
| --- | --- |

G.

ker je pandemija povzročila nenadno zaustavitev naložb v oglaševanje, ki so ključen vir prihodkov za sektor novičarskih medijev; ker so se po zgodnjih ocenah prihodki od oglaševanja v novičarskih medijih zmanjšali za 20 % do 80 % (11); ker se medijske organizacije, zlasti mala in srednja podjetja, pogosto soočajo z likvidnostnimi težavami;

| H. | ker paleta organizacij in podjetij v sektorju novičarskih medijev zajema vse od samostojnih delavcev, kot so novinarji ali tehnično osebje, do javnih radiotelevizij in velikih medijskih konglomeratov z visoko stopnjo vertikalne integracije, malih lokalnih in regionalnih medijskih hiš ter raznolikih nepridobitnih združenj; ker je za večino držav članic v sektorju radiodifuzije značilna visoka stopnja koncentracije na trgu z monopolom ali oligopolom, v časopisni industriji je običajen oligopol, v revijskem in knjižnem založništvu pa je prisotna močna konkurenca (12); |
| --- | --- |

H.

ker paleta organizacij in podjetij v sektorju novičarskih medijev zajema vse od samostojnih delavcev, kot so novinarji ali tehnično osebje, do javnih radiotelevizij in velikih medijskih konglomeratov z visoko stopnjo vertikalne integracije, malih lokalnih in regionalnih medijskih hiš ter raznolikih nepridobitnih združenj; ker je za večino držav članic v sektorju radiodifuzije značilna visoka stopnja koncentracije na trgu z monopolom ali oligopolom, v časopisni industriji je običajen oligopol, v revijskem in knjižnem založništvu pa je prisotna močna konkurenca (12);

| I. | ker se medijski sektor poleg učinkov pandemije spoprijema tudi z izzivi, povezanimi z digitalnim premikom in njegovim vplivom na splošni poslovni model sektorja; ker si je treba še naprej prizadevati za vzpostavitev varnega, pravičnega in konkurenčnega spletnega okolja, ki bo varovalo tudi temeljne pravice državljanov; ker mora Komisija spodbujati oblikovanje novih poslovnih modelov avdiomedijev in avdiovizualnih medijev na digitalnem področju; |
| --- | --- |

I.

ker se medijski sektor poleg učinkov pandemije spoprijema tudi z izzivi, povezanimi z digitalnim premikom in njegovim vplivom na splošni poslovni model sektorja; ker si je treba še naprej prizadevati za vzpostavitev varnega, pravičnega in konkurenčnega spletnega okolja, ki bo varovalo tudi temeljne pravice državljanov; ker mora Komisija spodbujati oblikovanje novih poslovnih modelov avdiomedijev in avdiovizualnih medijev na digitalnem področju;

| J. | ker so visoko kakovostni, dobro financirani in neodvisni novičarski mediji in profesionalno novinarstvo bistveni za svobodo in pluralnost medijev ter so torej steber demokracije in vladavine prava; ker se je svoboda medijev v zadnjem desetletju močno zmanjšala; ker je koronavirusna kriza okrepila pomen visoko kakovostnega novinarstva, ki lahko obvešča državljane in spodbuja njihovo kritično razmišljanje; ker je treba ponovno uravnotežiti informacijski ekosistem – od upravljavcev dostopa do medijev; ker si je treba po najboljših močeh prizadevati za zagotovitev trdnosti medijskega sektorja in neodvisnosti od gospodarskih in političnih pritiskov ter za povečanje svobode in pluralnosti medijev (13), pa tudi za spodbujanje boljših standardov v tem sektorju, tako na spletu kot zunaj njega, ter za zagotavljanje varnosti novinarjev in virov informacij; ker je pregledno financiranje medijev bistveno za večje zaupanje državljanov vanje; |
| --- | --- |

J.

ker so visoko kakovostni, dobro financirani in neodvisni novičarski mediji in profesionalno novinarstvo bistveni za svobodo in pluralnost medijev ter so torej steber demokracije in vladavine prava; ker se je svoboda medijev v zadnjem desetletju močno zmanjšala; ker je koronavirusna kriza okrepila pomen visoko kakovostnega novinarstva, ki lahko obvešča državljane in spodbuja njihovo kritično razmišljanje; ker je treba ponovno uravnotežiti informacijski ekosistem – od upravljavcev dostopa do medijev; ker si je treba po najboljših močeh prizadevati za zagotovitev trdnosti medijskega sektorja in neodvisnosti od gospodarskih in političnih pritiskov ter za povečanje svobode in pluralnosti medijev (13), pa tudi za spodbujanje boljših standardov v tem sektorju, tako na spletu kot zunaj njega, ter za zagotavljanje varnosti novinarjev in virov informacij; ker je pregledno financiranje medijev bistveno za večje zaupanje državljanov vanje;

| K. | ker imata sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor ključno vlogo pri povečevanju odpornosti in vključenosti demokratičnih družb, kulturne raznolikosti in medijske pluralnosti; ker je vrednostna veriga sektorja novičarskih medijev in avdiovizualnega sektorja sestavljena iz različnih akterjev in podjetij, ki proizvajajo, razširjajo ali prikazujejo vsebine, ki pogosto temeljijo na pravicah intelektualne lastnine, in ker te sektorje večinoma sestavljajo mala in srednja podjetja, ki pomagajo spodbujati, krepiti in ohranjati kulturno, jezikovno, družbeno in politično raznolikost Evrope; ker bi zato moralo biti strukturiranje evropskega avdiovizualnega in medijskega sektorja v konkurenčno industrijo tesno povezano s spodbujanjem kulturne raznolikosti in dostopa do trga za manjše operaterje; |
| --- | --- |

K.

ker imata sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor ključno vlogo pri povečevanju odpornosti in vključenosti demokratičnih družb, kulturne raznolikosti in medijske pluralnosti; ker je vrednostna veriga sektorja novičarskih medijev in avdiovizualnega sektorja sestavljena iz različnih akterjev in podjetij, ki proizvajajo, razširjajo ali prikazujejo vsebine, ki pogosto temeljijo na pravicah intelektualne lastnine, in ker te sektorje večinoma sestavljajo mala in srednja podjetja, ki pomagajo spodbujati, krepiti in ohranjati kulturno, jezikovno, družbeno in politično raznolikost Evrope; ker bi zato moralo biti strukturiranje evropskega avdiovizualnega in medijskega sektorja v konkurenčno industrijo tesno povezano s spodbujanjem kulturne raznolikosti in dostopa do trga za manjše operaterje;

| L. | ker bi morala biti sektorska strategija, predvidena v akcijskem načrtu za medijski in avdiovizualni sektor, čim bolj celovita in bi morala v celoti izkoristiti vse možne vzvode za spodbujanje naložb v novičarski in založniški sektor ter avdiovizualni sektor; ker bi moral biti cilj načrta spodbujati kulturno, umetniško in industrijsko raznolikost v vseh vrednostnih verigah; ker bi morali biti ukrepi, predvideni v načrtu, nadgradnja revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah ter sklopa MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa v smislu podpiranja zakonitega dostopa do kinematografskih in avdiovizualnih del ter njihove razpoložljivosti po vsej Evropi, da bi občinstvu zagotovili kulturno raznolike kakovostne vsebine; |
| --- | --- |

L.

ker bi morala biti sektorska strategija, predvidena v akcijskem načrtu za medijski in avdiovizualni sektor, čim bolj celovita in bi morala v celoti izkoristiti vse možne vzvode za spodbujanje naložb v novičarski in založniški sektor ter avdiovizualni sektor; ker bi moral biti cilj načrta spodbujati kulturno, umetniško in industrijsko raznolikost v vseh vrednostnih verigah; ker bi morali biti ukrepi, predvideni v načrtu, nadgradnja revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah ter sklopa MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa v smislu podpiranja zakonitega dostopa do kinematografskih in avdiovizualnih del ter njihove razpoložljivosti po vsej Evropi, da bi občinstvu zagotovili kulturno raznolike kakovostne vsebine;

| M. | ker bi morale EU in njene države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile tako medijsko okolje, ki bi temeljilo na javnih vrednotah, ki bi bilo odprto, demokratično, trajnostno in vključujoče ter v katerem bi več žensk, pripadnikov rasnih in etničnih manjšin, migrantov in beguncev, članov skupnosti LGBTIQ+ in invalidov sprejemalo ustvarjalne odločitve in zasedalo vodilne položaje; |
| --- | --- |

M.

ker bi morale EU in njene države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile tako medijsko okolje, ki bi temeljilo na javnih vrednotah, ki bi bilo odprto, demokratično, trajnostno in vključujoče ter v katerem bi več žensk, pripadnikov rasnih in etničnih manjšin, migrantov in beguncev, članov skupnosti LGBTIQ+ in invalidov sprejemalo ustvarjalne odločitve in zasedalo vodilne položaje;

| N. | ker je zaradi koronavirusne krize v državah članicah prišlo do zamud pri izvajanju direktive o avtorski, Direktive (EU) 2019/789 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi pravil glede izvrševanja avtorske in sorodnih pravic, ki se uporabljajo za določene spletne prenose radiodifuznih organizacij in retransmisije televizijskih ter radijskih programov (14), in direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah; ker bi morale države članice te zamude izkoristiti, da bi pri izvajanju zakonodaje vključile drzne rešitve za reševanje izzivov v evropskem avdiovizualnem sektorju, ki so posledica krize ali jih je ta še zaostrila, kot so plačilo ustvarjalcem za spletno izkoriščanje njihovih del in finančne naložbe svetovnih platform v lokalno produkcijo; |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi koronavirusne krize v državah članicah prišlo do zamud pri izvajanju direktive o avtorski, Direktive (EU) 2019/789 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi pravil glede izvrševanja avtorske in sorodnih pravic, ki se uporabljajo za določene spletne prenose radiodifuznih organizacij in retransmisije televizijskih ter radijskih programov (14), in direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah; ker bi morale države članice te zamude izkoristiti, da bi pri izvajanju zakonodaje vključile drzne rešitve za reševanje izzivov v evropskem avdiovizualnem sektorju, ki so posledica krize ali jih je ta še zaostrila, kot so plačilo ustvarjalcem za spletno izkoriščanje njihovih del in finančne naložbe svetovnih platform v lokalno produkcijo;

| O. | ker bi sektorju novičarskih medijev in radiodifuzijskemu sektorju koristil skladnejši in celovitejši pristop; ker je Komisija napovedala, da bo predložila akt o svobodi medijev; ker bi se pri tem morala opreti na obstoječe pobude, kot so akcijski načrt za demokracijo, akcijski načrt za medijski in avdiovizualni sektor, akt o digitalnih storitvah ter akt o digitalnih trgih, in ne bi smela biti toliko osredotočena na novo zakonodajo; |
| --- | --- |

O.

ker bi sektorju novičarskih medijev in radiodifuzijskemu sektorju koristil skladnejši in celovitejši pristop; ker je Komisija napovedala, da bo predložila akt o svobodi medijev; ker bi se pri tem morala opreti na obstoječe pobude, kot so akcijski načrt za demokracijo, akcijski načrt za medijski in avdiovizualni sektor, akt o digitalnih storitvah ter akt o digitalnih trgih, in ne bi smela biti toliko osredotočena na novo zakonodajo;

| P. | ker so ozemeljske in izključne pravice licenciranja bistvene za filmski in avdiovizualni sektor, da se ohranijo in zagotovijo njihova ustvarjalnost, financiranje, svoboda in dolgoročna vzdržnost; |
| --- | --- |

P.

ker so ozemeljske in izključne pravice licenciranja bistvene za filmski in avdiovizualni sektor, da se ohranijo in zagotovijo njihova ustvarjalnost, financiranje, svoboda in dolgoročna vzdržnost;

| Q. | ker je treba v informacijski in komunikacijski politiki upoštevati dostopnost vsebin za osebe s senzoričnimi motnjami v skladu z različnimi direktivami EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba v informacijski in komunikacijski politiki upoštevati dostopnost vsebin za osebe s senzoričnimi motnjami v skladu z različnimi direktivami EU;

Okrevanje in podpora

| 1. | opozarja na posledice upada gospodarske aktivnosti ter ponovno odločno poziva Komisijo in države članice, naj povečajo podporo sektorju novičarskih medijev in avdiovizualnemu sektorju ter bolj splošno kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih; meni, da bi bilo treba v različnih programih večletnega finančnega okvira povečati sredstva, dodeljena sektorju novičarskih medijev in avdiovizualnemu sektorju; dodaja, da morajo EU in države članice te sektorje podpreti, in poziva Komisijo, naj države članice izrecno spodbuja, da zanje povečajo podporo iz sredstev, ki so jim na voljo na podlagi sprejetih nacionalnih načrtov za okrevanje, da bodo lahko povsem okrevali po pandemiji ter bodo postali bolj trajnostni in bodo napredovali v smeri zelenega in digitalnega prehoda; meni, da je treba pri vseh pobudah posebno pozornost nameniti lokalnim in regionalnim medijem ter novičarskim medijem, ki delujejo na majhnih trgih; poudarja, da je za ohranitev neodvisnosti medijev potreben pregleden in odprt podporni mehanizem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja začetek pobude za novičarske medije (NEWS), vključno s predlogom o ustanovitvi evropskega novinarskega medijskega foruma, ki bi moral biti čim bolj vključujoč in bi moral voditi k temeljitim razpravam z ustreznimi sektorji o njihovih tekočih spremembah; poziva Komisijo, naj to pobudo še razvija in jo za stalno uveljavi, če bodo deležniki to zahtevali; pozdravlja, da bo ta pobuda deležna podpore iz različnih programov večletnega finančnega okvira; poudarja, da je treba razviti popolni nadzor nad pobudo, da se bodo sredstva EU ustrezno uporabljala; ponovno odločno poziva k ustanovitvi stalnega sklada EU za novičarske medije, da bomo zavarovali neodvisno poročanje in novinarstvo ter zagotovili svoboda tiska; poudarja, da bi se morale storitve za krepitev zmogljivosti, ki bodo dopolnjevale pobudo „NEWS“, osredotočiti tudi na lokalne in regionalne medijske hiše; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja oblikovanje prilagojenega interaktivnega orodja, ki bo medijskim organizacijam v pomoč pri dostopu do možnosti financiranja EU na nacionalni in ravni Unije; meni, da bi lahko imele predvsem manjše medijske organizacije koristi od prilagojenega usposabljanja in podpore; poudarja, da bi moralo biti to orodje uporabnikom prijazno in zagotavljati tudi ustrezno tehnično podporo v celotnem postopku prijave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja sprejetje novega programa Ustvarjalna Evropa in poudarja njegov pomen, pozdravlja pa tudi uvedbo novih ukrepov v okviru prenovljenega medsektorskega sklopa, katerih poudarek je na povečanju medijske svobode, kakovostnem novinarstvu in medijski pismenosti; meni, da sta dostop do podpore in njeno hitro zagotavljanje nadvse pomembna, vendar razpoložljiva podpora ne zadostuje potrebam tega sektorja; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi sredstva, ki so v medsektorskem sklopu v tem programskem obdobju na voljo za sektor novičarskih medijev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je treba z različnimi programi financiranja EU, kot so Obzorje Evropa, sklop MEDIA programa Ustvarjalna Evropa in kohezijski skladi, močno in vzdržno podpreti filmski in avdiovizualni sektor; opozarja, da bi bilo treba zmanjšati upravne ovire pri dostopu do financiranja in prosilcem zagotoviti več prožnosti, zlasti malim in srednjim podjetjem, ki predstavljajo veliko večino deležnikov v sektorju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da bi si morali prizadevati za uravnoteženo financiranje v sklopu MEDIA programa Ustvarjalna Evropa med državami članicami in med različnimi podprogrami in področji ukrepanja, ki se podpirajo iz tega naslova; opozarja, da je za sektor bistvenega pomena, da države članice razvijajo ekosistem neodvisnih akterjev kot ključno gonilo raznolikega ustvarjanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja vzpostavitev pilotnega programa, ki temelji na lastniškem kapitalu, prek programa InvestEU in bo lahko na inovativne načine podpiral sektor novičarskih medijev; poziva Komisijo, naj zanj zagotovi ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da sedanji podporni ukrepi ne zajemajo nekaterih delov medijskega ekosistema; poziva Komisijo, naj še naprej preučuje prilagojene podporne sheme za novičarske medije in razmisli o oblikovanju podobnega jamstva za avdiovizualno koprodukcijo; poziva, naj se pri vseh podpornih ukrepih posebna pozornost nameni državam članicam z nizko zmogljivostjo avdiovizualne produkcije; poudarja prednosti izmenjave primerov najboljših rešitev za podporo avdiovizualnemu ekosistemu med državami članicami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj prizna edinstveno naravo Euranet Plus kot neodvisne radijske mreže, ki uspešno premaguje informacijske vrzeli med EU in njenimi državljani s krepitvijo razumevanja in spodbujanjem razprave na vseh področjih oblikovanja politik EU; poziva, naj se sedanje temeljno financiranje mreže Euranet Plus s prehodnim sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev podaljša za vsaj dve leti, da se lahko razvije dolgoročni strateški načrt, katerega cilj bo do konca leta 2027 nadalje razviti mrežo in razširiti njeno članstvo ter ozemeljsko in jezikovno pokritost, pripraviti se na digitalni prehod in vlagati v nadaljnje izboljšave njenih proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o finančni podpori novičarskim medijem v EU, oblikuje smernice ter olajša izmenjavo informacij in zgledov dobre prakse na področju mehanizmov javnega financiranja med državami članicami; poudarja, da bi morala študijo izvesti neodvisna telesa; želi spomniti na odgovornost držav članic glede kulturne, izobraževalne, mladinske in medijske politike ter zlasti glede mehanizmov financiranja na teh področjih, ki morajo biti jasni in pregledni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi opomniti, da manjšinski mediji v splošnih shemah ne morejo tekmovati s prevladujočimi mediji, ter poziva države članice, naj podprejo produkcijo vsebin v regionalnih in manjšinskih jezikih in njihovo splošno razširjanje na različnih platformah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da se v podatkovni zbirki LUMIERE VOD in drugih podatkovnih zbirkah Evropskega avdiovizualnega observatorija sicer zbirajo obsežne informacije o izvoru vsebin platform videa na zahtevo, ni pa podatkov o razpoložljivosti podnapisov in jezikovnih znakov ali jezikov, ki se uporabljajo v različnih medijih; meni, da so ti podatki ključnega pomena, saj so podlaga za oblikovanje in spremljanje avdiovizualnih politik EU, pa tudi za izboljšanje dostopnosti za osebe s senzorično raznolikostjo v sektorju videov na zahtevo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da so davčne politike nadvse pomemben instrument, ki bi lahko pripomogel k okrevanju in boljši odpornosti medijskega ter kulturnega in ustvarjalnega sektorja in spodbudil naložbe vanj; spodbuja države članice z ustreznim fiskalnim manevrskim prostorom, naj pomagajo povečati medijsko produkcijo, distribucijo in potrošnjo novičarskih medijev in avdiovizualnih vsebin, vključno z obiski kinematografov, in sicer z davčnimi in finančnimi spodbudami, ki bi to omogočale, hkrati pa naj upoštevajo razlike med fizičnimi prizorišči in digitalnim okoljem, zlasti glede njihovih stroškov vzdrževanja; pozdravlja napoved Komisije o dodatni finančni pomoči za evropsko mrežo kinematografov; poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo dobre prakse med državami članicami za podporo konkurenčnosti medijskega in avdiovizualnega sektorja; poudarja, da bi morale posebne davčne politike zagotavljati enake pogoje za vse medijske razvijalce in ne bi smele škoditi malim in srednjim podjetjem ter samozaposlenim; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morala biti podpora krepitvi neodvisnih medijev ter medijski in informacijski pismenosti tudi sestavni del zunanje politike EU; |
| --- | --- |

14.

Zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev

| 15. | želi spomniti, da lahko sedanja kriza spodbudi združevanje novičarskih medijev, zlasti v državah članicah, kar lahko slabo vpliva na medijsko pluralnost ter kakovost in nepristranskost obveščanja, zlasti na manjših trgih, kjer že tako ni velike izbire; vseeno priznava, da se pogoji konkurence v medijskem in avdiovizualnem sektorju hitro spreminjajo, in opozarja, da tovrstnih združevanj ne bi smeli sprejeti kot standard, čeprav se zaveda, da so združitve lahko zadnja možnost, da se manjšim akterjem prepreči stečaj; zato poziva organe, pristojne za konkurenco, naj bodo pozorni in upoštevajo dolgoročni vpliv združitev in prevzemov ne le na tržni delež, temveč tudi na jezikovno in kulturno raznolikost; poziva Komisijo, naj obenem bolj upošteva razvoj v digitalnem konkurenčnem okolju, da bodo lahko medijski akterji EU še naprej konkurenčni in da se dolgoročno zagotovi njihova pomembna vloga; poudarja, da lahko imajo novi mediji na manjših trgih ter v državah in regijah z nizko stopnjo medijske svobode konstruktivno in aktivno vlogo pri omogočanju dostopa do neodvisnega zagotavljanja informacij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da svetovne spletne platforme zelo negativno vplivajo na medijski sektor, saj imajo prevladujoč položaj na trgu podatkov in oglaševanja, ter korenito spreminjajo potrošniške vzorce javnosti; poudarja, da so potrebni enaki konkurenčni pogoji; v zvezi s tem poudarja, da veljavna zakonodaja ne zagotavlja vedno poštenega okolja za ključna vprašanja v spletnem ekosistemu, kot so dostop do podatkov in njihova preglednost, platforme in algoritemska odgovornost, pravila oglaševanja, zlasti kar zadeva spletno politično oglaševanje, ki so nadvse pomembna za to, da lahko evropski medijski in avdiovizualni deležniki pošteno konkurirajo tem platformam; je zaskrbljen zaradi poslovnih praks platform, s katerimi odstranjujejo ali posegajo v zakonito vsebino, zagotovljeno v skladu z uredniško odgovornostjo ponudnika storitev, za katero veljajo posebni standardi in nadzor; meni, da je nujno treba sprejeti ustrezno zakonodajo, ki bo pomagala odpraviti te pomanjkljivosti, zlasti prihodnji akt o digitalnih storitvah in akt o digitalnih trgih, ter zelo poostren kodeks ravnanja glede dezinformacij; ugotavlja, da državljani do novic in raznih vsebin vse pogosteje dostopajo prek platform tretjih strani, kot so družbena omrežja in združevalniki novic; obenem poudarja, da ozaveščena uporaba spletnih platform ljudem omogoča dostop do informacij, zlasti v državah in regijah z nizko stopnjo medijske svobode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se zaveda, da je treba sprejeti ambiciozne, jasne in pravno zavezujoče cilje v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, vključno s spletnim piratstvom, ter učinkovito obravnavati vse vrste izogibanja; meni, da je treba negativni vpliv piratstva na evropsko kulturno in medijsko krajino reševati s praktičnimi orodji, po potrebi na primer z uporabo dinamičnih sodnih odredb, odstranitvami, ki se izvedejo takoj po prijavi, in pojasnili pravne ureditve, ki velja za storitve, ki objavljajo hiperpovezave do spletnih mest, na katerih so avtorsko zaščitena dela na voljo brez soglasja imetnikov pravic; poziva države članice, naj člen 18 direktive o avtorskih pravicah čim prej prenesejo v svojo zakonodajo in vzpostavijo mehanizme nadomestil, ki bodo avtorjem in izvajalcem zagotavljali ustrezno in sorazmerno plačilo za izkoriščanje njihovih del in predstav v vseh medijih, zlasti spletnih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da bo zagotavljanje boljših konkurenčnih pogojev, tako da se spoštujejo avtorske pravice in pravice intelektualne lastnine, okrepilo gospodarsko komponento medijskega sektorja, ohranilo več tisoč delovnih mest ter zaščitilo in spodbujalo bogato evropsko kulturno in jezikovno raznolikost; meni, da je za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in enake ravni varstva ustvarjalcev ter pravne varnosti za potrošnike in imetnike pravic pomembno, da se vse določbe direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah in direktive o avtorskih pravicah hitro uveljavijo in začnejo izvrševati; v zvezi s tem poudarja pomen nadaljnjega izboljšanja zaščite uporabnikov platform za izmenjavo videov, zlasti mladoletnikov, pred škodljivimi vsebinami, zato je treba spodbujati usklajene preventivne ukrepe in učinkovito izvajati veljavno zakonodajo, vključno z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razvoj na tem področju in jo spodbuja, naj preuči, kako medijskemu sektorju pomagati glede nove sorodne pravice, da se omogoči pošteno pogajanje s platformami; priznava, da bi bilo treba povečati vlogo in zmogljivosti skupine evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA); |
| --- | --- |

18.

| 19. | se zaveda, da se novičarski mediji, ki delujejo na manjših trgih, vključno z lokalnimi, regionalnimi in nišnimi mediji, soočajo še z dodatnimi izzivi, saj imajo omejene prihodke in z uporabo sedanjih komercialnih poslovnih modelov ne morejo preživeti ter ne morejo sprejeti novih, kot jih lahko mediji, ki delujejo na večjih trgih; poudarja nastanek informacijskih puščav, ki lahko precej škodujejo kulturni in jezikovni raznolikosti; zato meni, da so potrebni mehanizmi javnega financiranja, pri katerih se v celoti spoštuje uredniška neodvisnost in ki temeljijo na neodvisnem tržnem načelu ter neoviranem dostopu do oglaševalskega trga; poudarja, da bi morala EU podpirati čezmejno sodelovanje in večjo raznolikost na trgih, kar pomeni, da bi se morala spopasti z izzivi razdrobljenosti in nacionalne osredotočenosti; meni, da je ključnega pomena, da so vsa sredstva za okrevanje, namenjena medijem in usmerjena prek držav članic, pogojena s postopkom, ki zagotavlja pravično in objektivno distribucijo v podporo neodvisnemu kakovostnemu novinarstvu, in da bi morala Komisija posebej poudarjati podporo medijskim organizacijam v državah članicah, v katerih se neodvisni mediji soočajo s posebnim finančnim in političnim pritiskom, zlasti v državah članicah, v katerih pomisleki v zvezi s pravno državo vzbujajo dvom, da je država sposobna nepristransko podpirati novinarstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen dvojnega sistema javnih in komercialnih medijev v Evropi; poziva države članice, naj zagotovijo stabilno, odprto, pregledno, vzdržno in primerno financiranje javnih medijev na večletni osnovi, da se zagotovi njihova neodvisnost od vladnega, političnega in tržnega pritiska ter torej raznolika evropska medijska krajina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je pomembno, da imajo vsi evropski državljani na voljo informacije in dostop do novičarskih medijev v svojem jeziku; meni, da bi bilo treba več medijskega prostora nameniti evropskim novicam, da bodo državljani obveščeni o dejavnostih Unije; ponovno poudarja, da podpira novičarske medije, ki na podlagi uredniške politike poročajo o evropskih zadevah; poziva Komisijo in države članice, naj se še naprej zavzemajo za spodbujanje nastanka pravega evropskega medijskega prostora; poleg tega meni, da so koristni alternativni mehanizmi financiranja, ki jih vodi skupnost, kot so „za medije in s strani medijev“, z neodvisnimi odbori v kaskadnem sistemu (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba zagotoviti finančno vzdržnost javnih medijev ter zagotoviti in ohraniti neodvisnost zasebnih in javnih medijev od vsakega notranjega ali zunanjega političnega in gospodarskega vmešavanja s strani vlad, vplivnih interesnih skupin, tretjih držav ali drugih akterjev; priznava posebne razmere, s katerimi se soočajo države članice, izpostavljene geopolitičnim tveganjem, ki izhajajo iz vmešavanja tretjih držav v njihov informacijski prostor, tudi s financiranjem medijev; meni, da bi bilo najuspešnejše orožje za boj proti tem pojavom trden medijski prostor s stalnimi in zanesljivimi tokovi prihodkov; meni, da so obveznosti v zvezi z večjo preglednostjo in preverjanjem dejstev ključne, zato pozdravlja pobudi za spremljanje lastništva medijev in medijske pluralnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi celovitejše spremljanje politične ekonomije sektorja novičarskih medijev v EU in evropskem sosedstvu ter regiji širitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | svari pred prekarnostjo, vključno z lažno samozaposlitvijo, v novinarskem poklicu in se zavzema za sprejetje ustreznih ukrepov, s katerimi bi novinarjem omogočili pošten dohodek in močno socialno varnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zelo zaskrbljen zaradi državnega prevzema medijev v nekaterih državah članicah, ki so ga omogočili izkrivljanje medijskega trga, koncentracija lastništva ter zlorabe regulativnih orodij za izgradnjo medijskega sektorja, ki bi bil odvisen od vlade, na račun kritičnega novinarstva v javnem interesu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da lahko EU prispeva k nadaljnji krepitvi mednarodnih standardov medijske svobode v EU in drugje; zato poziva Komisijo, naj razvije ambiciozen, trden in celovit mehanizem, ki bo zajemal vse medije in bo temeljil na veljavni zakonodaji, zlasti direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, da se povečajo zmogljivosti EU za spremljanje in sankcioniranje dejanj, ki omejujejo ali ogrožajo medijsko svobodo; poudarja, da je mogoče trdni in neodvisni medijski prostor razvijati vzporedno z ukrepi, predvidenimi v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, in meni, da bi lahko k tem prizadevanjem pripomogel tudi prihodnji predlog Komisije o medijski svobodi (evropski zakon o medijski svobodi), pri čemer je treba medije obravnavati kot temelj evropske demokracije in gospodarski akter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja priporočilo Komisije z dne 16. septembra 2021 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (16) ter poziva Komisijo in države članice, naj novinarje, nevladne organizacije in civilno družbo z zakonodajnimi in nezakonodajnimi orodji dejansko zaščitijo pred vse pogostejšo uporabo nadležnih tožb (strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti), s katerimi se jih skuša ustrahovati in utišati; poudarja pomen preiskovalnega novinarstva, ki je ogrožen zaradi visokih stroškov, in pozdravlja, da je bil za podporo temu novinarstvu ustanovljen sklad za preiskovalno novinarstvo za Evropo (IJ4EU); |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da nekatere medije vse bolj ovirajo svetovne platforme in vmesniki, pri čemer so nekateri od njih vertikalno integrirani tekmeci; je zaskrbljen zaradi motečih trendov v novičarskih medijih, saj lahko dolgoročno ogrozijo konkurenco in zmanjšajo priložnosti za druge subjekte; meni, da številne spletne platforme ne vlagajo niti v ustvarjalne vsebine niti novinarstvo, kljub temu pa iz tujih vsebin, ki jih gostijo, pridobijo velik delež prihodkov od oglaševanja; poziva k pošteni razpravi med mediji, ki ustvarjajo uredniške vsebine, in platformami, ki jih uporabljajo z referencami pri iskanju, komunikaciji in storitvah v oblaku za posamezne, institucionalne in poslovne uporabnike; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere in po potrebi sprejme potrebne ukrepe za pravičnejše konkurenčne pogoje, da bodo državljani EU deležni dobrih storitev, ne glede na to s katerim distribucijskim sredstvom dostopajo do vsebin in informacij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi nesorazmerne gospodarske moči svetovnih spletnih akterjev in njihovih oglaševalskih zmožnosti, da dosežejo široko publiko, pa tudi zaradi plenilskega ravnanja z uporabo nepoštenih pogodbenih pogojev; ugotavlja, da lahko takšna dejanja ustvarijo nepoštene konkurenčne pogoje in oslabijo evropski avdiovizualni sektor, saj pogosto vplivajo na neodvisno produkcijo in distribucijo avdiovizualnih del; poziva Komisijo, naj bo pozorna na te spremembe in spremlja razmere ter po potrebi sprejme vse potrebne ukrepe za pravične konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da morajo biti algoritmi in priporočilni sistemi pregledni, da se zagotovita pravičnejša prisotnost evropskih del na spletnih platformah in omogoči resnična izbira potrošnikov; poziva Komisijo, naj oceni vlogo storitev pretakanja, zlasti glede na konvergentno spletno medijsko okolje, in po potrebi zagotovi spodbude za kulturno raznolikost in odkrivnost evropskih del v okviru teh storitev, kar je prav tako mogoče spodbujati z algoritmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja opazen napredek v letu 2021 pri oblikovanju rešitve za učinkovito obdavčenje digitalnega gospodarstva na svetovni ravni, zlasti sporazum iz julija 2021, ki temelji na dvostebrnem pristopu v vključujočem okviru G20/OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in prelivanja dobička (BEPS) (17); poudarja, da je treba sporazum hitro uresničiti in da ga morajo podpreti vse zadevne države; poudarja, da mora ta sporazum temeljiti na predpostavki, da stik z uporabniki in potrošniki bistveno prispeva k ustvarjanju vrednosti v digitalnih poslovnih modelih, zato bi ga bilo treba upoštevati pri dodeljevanju pravic do obdavčitve v različnih državah; poleg tega meni, da bi morale države članice za te nove vire prihodkov ustrezno določiti področje uporabe, da se izognejo dvojnemu obdavčenju, in jih usmeriti tudi v podporo svojemu avdiovizualnemu sektorju in sektorju novičarskih medijev, vključno z malimi akterji, ki delujejo lokalno; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dodaja, da se sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor kljub nekaterim podobnostim soočata z različnimi izzivi; zato poziva Komisijo, naj pripravi celovito evropsko strategijo za sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor, v kar naj vključi deležnike za dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, kjer je EU konkurenčna akterka ali bi to lahko postala, kot so video igre ali navidezna resničnost, da se zagotovijo prilagojeni podporni ukrepi za ta sektorja; poudarja, da bi morale biti te strategije celostne ter obravnavati vse razpoložljive možnosti, vključno z davčnimi spodbudami, trgovinsko politiko, povečanjem odgovornosti ter pravili za spletne platforme, da se vzpostavijo enaki regulativni konkurenčni pogoji, ki bodo medijem omogočili, da še naprej vlagajo v novice in kulturne vsebine, hkrati pa bodo zaščitili evropske potrošnike tako na spletu kot zunaj njega; |
| --- | --- |

31.

Preoblikovanje in spodbujanje evropskega medijskega in avdiovizualnega sektorja

| 32. | poudarja, da je treba sektor novičarskih medijev preoblikovati, tudi z nadaljnjo podporo novinarskega usposabljanja in oblikovanjem individualnih in kolektivnih znanj in spretnosti za inovacije in sodelovanje ter omogočanjem večje raznolikosti vodstvenih vlog v medijih, digitalizacijo osrednjih redakcij, uporabo umetne inteligence, vključno s strojnim prevajanjem in človeškim prilagajanjem, spremembami in izboljšavami pri ustvarjanju in predstavljanju vsebin ter boljšimi modeli distribucije in naročnine, vključno z mikroplačili; dodaja, da to zahteva dodatne naložbe ter znanja in spretnosti, ki jih subjekti v sektorju novičarskih medijev, zlasti tisti z majhnim tržnim deležem, pogosto nimajo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo prilagojeno podporo za digitalno preobrazbo teh sektorjev, in sicer naj za to namenijo sredstva v programu Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava pomen neodvisnega novinarstva in njegov potencial za rast, saj tehnologija odpravlja nekatere ovire za vstop, zlasti če upoštevamo porast inovativnih rešitev za objavljanje in plačevanje, tako da je mogoče lažje doseči publiko na spletu in monetizirati vsebine, s čimer naj bi se izboljšal gospodarski položaj in delovni pogoji teh neodvisnih poklicev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj pripravi krovno strategijo za medijsko in informacijsko pismenost; poudarja dodano vrednost vključevanja deležnikov medijskega sektorja v pobude za medijsko in informacijsko pismenost (vključno s spremljanjem in ukrepanjem); meni, da imajo organizacije civilne družbe ključno vlogo pri spodbujanju medijske pismenosti, zato poziva Komisijo in države članice, naj jih vključijo kot deležnike v pobude za spodbujanje novinarstva in medijske pismenosti; poudarja, da je treba spodbujati medijsko izobraževanje v formalnem, neformalne in priložnostnem okviru s pristopom vseživljenjskega učenja, da bi spodbudili pridobivanje digitalnih in medijskih spretnosti skozi vse življenje, že v zgodnjem otroštvu; zlasti poziva Komisijo, naj spodbuja podpiranje programov in pobud za medijsko izobraževanje na univerzah; pozdravlja izvajanje zbirke orodij za medijsko pismenost s praktično uporabo novih obveznosti v zvezi z medijsko pismenostjo, predvidenih v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, v tesnem sodelovanju s skupino evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA); |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da bi morala biti podpora za neodvisne medije ter medijsko in informacijsko pismenost tudi sestavni del zunanje politike EU; poudarja, da je za prispevanje k javni diplomaciji Unije, spodbujanje uporabe mehke moči in povečanje geopolitične prepoznavnosti potrebna močnejša politična, tehnična in finančna podpora, zlasti v evropskem sosedstvu in regiji širitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da mora EU za spodbujanje konkurence spodbujati tudi ustanavljanje in rast zagonskih podjetij na področju digitalnih medijev z lažjim dostopom do financiranja in podporno mrežo za inovacije, ki bo omogočala nadgraditve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja napoved dveletnega poročila o medijski industriji, da se proučijo medijski trendi; poudarja, da je treba jezik obravnavati kot enoto analize zunaj svetovnih trendov in nacionalnih prostorov, da bo mogoče spremljati trende, ki na različne načine vplivajo na različne jezikovne prostore, vključno z uradnimi jeziki EU ter regionalnimi in manjšinskimi jeziki; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pomen ozemeljske ekskluzivnosti in pravic licenciranja za preživetje in učinkovito delovanje avdiovizualnega sektorja in nenazadnje za kulturno raznolikost; meni, da je bistveno, da ohranimo načelo teritorialnosti, ki je eno od temeljev evropske avdiovizualne industrije; zato poudarja, da je treba rešiti vprašanje koncentracije akterjev na trgu, ki škoduje alternativni ali neodvisni ponudbi; ugotavlja, da so imetniki pravic intelektualne lastnine avtorji, izvajalci in neodvisni ter integrirani producenti v Evropi; spodbuja ukrepe, namenjene podpori ustvarjalcem digitalnih vsebin ter ustvarjanju priložnosti in poštenega digitalnega okolja zanje, da bodo deležni ustreznega prihodka od svojega truda, zlasti v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hkrati poziva, naj se omogoči zakonita dostopnost vsebin prek meja EU in tako bistveno poveča evropsko občinstvo, pri čemer naj se ohrani načelo pogodbene svobode in izkoristijo razpoložljive možnosti v EU, kot je uredba o prenosljivosti; poudarja, da je treba povečati ponudbo možnosti za zakonit dostop do vsebin, da bi omejili piratstvo po vsej EU in da bi bili ustvarjalci nagrajeni za svoje delo, ter ugotavlja, da s postopno digitalizacijo nacionalne meje vse bolj izginjajo; je zaskrbljen zaradi visoke cene nekaterih pravic do prenosa, zaradi katere manjši akterji zelo težko izkoriščajo avdiovizualna dela, kar vpliva na vsebino, kulturno raznolikost in konkurenco; pozdravlja dialog z deležniki o večji razpoložljivosti avdiovizualnih vsebin po vsej EU, ki ga je začela Komisija, in poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva izid tega dialoga in na njegovi podlagi preuči alternativne modele financiranja, pri tem pa naj v celoti spoštuje pravila o avtorskih pravicah, ozemeljsko ekskluzivnost in pravično plačilo imetnikov pravic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi bilo treba zagotoviti večjo prepoznavnost programov in pobud EU, katerih cilj je spodbuditi produkcijo in obtok visokokakovostnih evropskih del z mednarodnim potencialom v EU in drugje; ponavlja, da je potrebna prilagojena podpora na tem področju; meni, da bi lahko ciljno usmerjeni ukrepi za podporo koprodukciji, prevajanju, podnaslavljanju, predprodaji distribucijskih pravic in skupni distribuciji prispevali k povečanju razpoložljivosti raznolikih evropskih avdiovizualnih vsebin; pozdravlja naložbe, s katerimi se spodbuja evropska produkcija, in z zanimanjem opaža več inovativnih projektov, ki jih v zvezi s tem izvajajo evropske javne medijske organizacije; še vedno podpira nagrado občinstva Lux in njeno nedavno širitev na javno glasovanje, da bi evropsko javnost seznanili z raznolikostjo evropske kinematografije, in poudarja, da so neodvisni kinematografi in neodvisni filmski festivali ključni za odpornost tega sektorja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo orodja in podprejo ukrepe, ki bodo upoštevali nizko avdiovizualno produkcijsko zmogljivost nekaterih držav članic, želi spomniti na sprejetje spremembe direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah in poziva države članice, naj pravilno izvajajo njen člen 13(1), da bodo ponudniki medijskih storitev na zahtevo v njihovi pristojnosti v svoji ponudbi zagotavljali vsaj 30-odstotni delež evropskih del; poziva Komisijo in skupino evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA), naj natančno spremljata izvajanje tega ukrepa in ocenita njegov uspeh; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da so storitve videa na zahtevo in druge inovacije del avdiovizualnega medijskega okolja in ustvarjajo izzive in priložnosti za uveljavljene subjekte; ugotavlja, da v mnogih pogledih poteka nepreklicna preobrazba, med drugim z ustvarjanjem novih trgov; uveljavljene subjekte v tem sektorju spodbuja, naj še naprej vstopajo na nove trge in sprejmejo inovativne poslovne modele, da bodo svojemu občinstvu ponudili najboljše možne storitve; meni, da uvedba večteritorialnih storitev videa na zahtevo ne bi smela škodovati kulturni in jezikovni raznolikosti EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja priložnosti, ki jih glavne storitve videa na zahtevo ponujajo evropskim avdiovizualnim ustvarjalcem in producentom; je vseeno zaskrbljen zaradi sistema pogodb o oddaji del in odkupu, ki se uporabljajo pri teh storitvah, saj se običajno pravice intelektualne lastnine za delo kupijo v zameno za enkratno plačilo, nato pa se ustvarja dobiček iz prihodka, nastalega z izkoriščanjem teh del; priznava, da je poštena tržna konkurenca med radiodifuzijskimi hišami in storitvami videa na zahtevo izjemno pomembna za prihodnji obstoj sektorjev, kar potrjuje direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah; poziva Komisijo, naj izvede študijo o vplivu storitev videa na zahtevo na evropski filmski in avdiovizualni trg, zlasti o odnosih med različnimi akterji v vrednostni verigi, in naj sprejme oprijemljive ukrepe za preprečevanje morebitnih prisilnih praks, ki lahko onemogočajo, da bi ustvarjalci prejeli ustrezno in sorazmerno plačilo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo mediji pri oblikovanju družbenega dojemanja, idej, stališč in vedenja; želi spomniti na pomanjkanje raznolikosti v sektorju in nezadostni delež žensk na ustvarjalnih in vodstvenih položajih v tej industriji; poudarja pomen spodbujanja evropskih medijskih talentov, vključno z razvojem novih mentorskih programov in kampanj o raznolikosti pred in za kamero, da bi izboljšali zastopanost žensk in prikrajšanih skupin v družbi ter jih spodbudili, da bi izbrali poklicno pot na medijskem področju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, kako pomembno je zmanjšati ogljični odtis avdiovizualnega sektorja, zlasti v fazi produkcije, ki povzroča največ emisij ogljikovega dioksida; ugotavlja, da lahko digitalne rešitve, kot so virtualne avdiovizualne produkcijske tehnike, olajšajo doseganje tega cilja; meni, da je sedanji večletni finančni okvir edinstvena priložnost za financiranje okolju prijaznih projektov in doseganje ničelne stopnje neto emisij za sektor v tem desetletju; poziva Komisijo, naj izvede študijo o emisijah ogljikovega dioksida v celotni vrednostni verigi in pripravi ciljno usmerjene ukrepe; poziva Komisijo, naj pospeši ta razvoj in podpre izmenjavo dobre prakse, skupna orodja in prostovoljne standarde, ki zajemajo celotno vrednostno verigo pri zmanjševanju ogljičnega odtisa avdiovizualnega sektorja, da bi dosegli cilj, da EU do leta 2050 postane podnebno nevtralna; zato pozdravlja, da namerava Komisija pripraviti vodnik o dobri praksi za zeleno produkcijo in zagotavljanje storitev; poudarja, da je lahko okoljska trajnostnost ključni dejavnik in prednost pri povečanju konkurenčnosti industrije in njene privlačnosti za naložbe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je filmska pismenost zlasti pomembna za ozaveščanje mlajšega občinstva o evropski kulturni raznolikosti in zgodovini ter ima velik potencial za ustvarjanje in povečanje občutka pripadnosti in skupne evropske identitete; ugotavlja, da imajo evropski ustvarjalci, producenti, distributerji in kinematografi ključno vlogo; meni, da je treba oblikovati zbirko orodij za filmsko pismenost; opozarja na posebnosti evropske kinematografske produkcije in kulturne izjeme na tem področju, da se ohrani kakovostna produkcija evropske celine; zato poziva države članice, naj preučijo možnost uvedbe filmske pismenosti v učne načrte na vseh stopnjah izobraževanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je za ohranitev in večjo dostopnost evropske avdiovizualne in filmske dediščine potrebno ustrezno financirati digitalizacijo in spodbujati razpoložljivost te dediščine širšemu občinstvu; poziva Komisijo, naj preuči možnosti podpore za avdiovizualno in filmsko dediščino v okviru programa Ustvarjalna Evropa, vključno s spodbujanjem in omogočanjem izmenjave in krepitve zmogljivosti med strokovnjaki s področja restavriranja in ohranjanja filmov, s posebnim poudarkom na neodvisnih malih in srednjih podjetjih, ki imajo zaradi svojega posebnega poslovnega modela nadvse pomembno vlogo pri ohranjanju evropske bogate in raznolike avdiovizualne dediščine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo okrevanje in preoblikovanje celotnega sektorja novičarskih medijev in avdiovizualnega sektorja ter okrepijo njuno odpornost in konkurenčnost na trgu, da se bosta lahko čim učinkoviteje spopadla s sedanjimi izzivi in prihodnjimi krizami; poudarja, da je treba spodbujati sinergijo med različnimi shemami financiranja EU s posebnimi zneski, namenjenimi celotnemu sektorju novičarskih medijev in avdiovizualnemu sektorju, kot so Ustvarjalna Evropa, Obzorje Evrope, InvestEU in program za digitalno Evropo; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(2)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(3)  UL L 107, 26.3.2021, str. 30.

(4)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0320.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0239.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Evropski avdiovizualni observatorij, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020.

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690866/ IPOL_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  Gl. stran 50 poročila „Monitoring Media Pluralism in the Digital Era“ (Spremljanje pluralnosti medijev v digitalni dobi), v katerem za nobeno državo članico ni ugotovljena nizka stopnja tveganja na področju pluralnosti trga:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y.

(14)  UL L 130, 17.5.2019, str. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Učinkovitost držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o učinkovitosti držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 175, 310(5) in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 175, 310(5) in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije) in njenih poznejših sprememb z dne 15. maja 2014 in 30. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije) in njenih poznejših sprememb z dne 15. maja 2014 in 30. marca 2020,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije z dne 7. decembra 2018 o naknadni oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije za obdobje 2002–2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije z dne 7. decembra 2018 o naknadni oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije za obdobje 2002–2016,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije 2002–2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije 2002–2017 (SWD(2019)0186),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o Solidarnostnem skladu Evropske unije: ocena“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o Solidarnostnem skladu Evropske unije: ocena“ (5),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2008 z dne 15. aprila 2008 z naslovom Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2008 z dne 15. aprila 2008 z naslovom Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2012 z dne 3. avgusta 2013 o odzivu Solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2012 z dne 3. avgusta 2013 o odzivu Solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0273/2021),

| A. | ker je bil Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: solidarnostni sklad) ustanovljen leta 2002 v odziv na hude poplave v srednji Evropi poleti leta 2002; ker je bil ustanovljen za finančno pomoč državam članicam in državam kandidatkam, ki jih prizadenejo naravne nesreče, kot so poplave, potresi ali nevihte; ker je postal eden glavnih instrumentov Unije za obnovo po nesrečah in konkreten izraz solidarnosti v Uniji; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: solidarnostni sklad) ustanovljen leta 2002 v odziv na hude poplave v srednji Evropi poleti leta 2002; ker je bil ustanovljen za finančno pomoč državam članicam in državam kandidatkam, ki jih prizadenejo naravne nesreče, kot so poplave, potresi ali nevihte; ker je postal eden glavnih instrumentov Unije za obnovo po nesrečah in konkreten izraz solidarnosti v Uniji;

| B. | ker je Solidarnostni sklad Evropske unije eden najbolj konkretnih izrazov solidarnosti Unije, ki jo v primeru nesreč ali resnih javnozdravstvenih kriz pričakujejo vsi državljani Unije; ker je Parlament v resoluciji o usklajenem ukrepanju EU za boj proti pandemiji COVID-19 in njenim posledicam poudaril, da solidarnost med državami članicami ni izbirna, temveč je dejansko temeljna vrednota Unije, kot je določeno v členu 3 PEU, in obveznost, ki med drugim izhaja iz členov 2 in 21 PEU; ker Parlament v isti resoluciji poziva Komisijo, naj okrepi vse elemente svojega kriznega upravljanja in mehanizmov odzivanja na nesreče; |
| --- | --- |

B.

ker je Solidarnostni sklad Evropske unije eden najbolj konkretnih izrazov solidarnosti Unije, ki jo v primeru nesreč ali resnih javnozdravstvenih kriz pričakujejo vsi državljani Unije; ker je Parlament v resoluciji o usklajenem ukrepanju EU za boj proti pandemiji COVID-19 in njenim posledicam poudaril, da solidarnost med državami članicami ni izbirna, temveč je dejansko temeljna vrednota Unije, kot je določeno v členu 3 PEU, in obveznost, ki med drugim izhaja iz členov 2 in 21 PEU; ker Parlament v isti resoluciji poziva Komisijo, naj okrepi vse elemente svojega kriznega upravljanja in mehanizmov odzivanja na nesreče;

| C. | ker je bil regulativni okvir solidarnostnega sklada v letih 2014 in 2020 spremenjen, kar priča o tem, da je treba poenostaviti postopke in razširiti področje uporabe sklada na izredne razmere na področju javnega zdravja, kot je denimo pandemija COVID-19; |
| --- | --- |

C.

ker je bil regulativni okvir solidarnostnega sklada v letih 2014 in 2020 spremenjen, kar priča o tem, da je treba poenostaviti postopke in razširiti področje uporabe sklada na izredne razmere na področju javnega zdravja, kot je denimo pandemija COVID-19;

| D. | ker je bilo iz solidarnostnega sklada doslej izplačanih 6,548 milijarde EUR oziroma v povprečju 339,9 milijona EUR letno; ker letno izplačani zneski močno nihajo; ker se lahko sredstva, ki se v posameznem letu ne porabijo, prenesejo v naslednje leto, podobno pa je mogoče vnaprej črpati sredstva, dodeljena za naslednje leto, s čimer se zagotovi potrebna prožnost pri odzivanju na nepredvidene nesreče; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo iz solidarnostnega sklada doslej izplačanih 6,548 milijarde EUR oziroma v povprečju 339,9 milijona EUR letno; ker letno izplačani zneski močno nihajo; ker se lahko sredstva, ki se v posameznem letu ne porabijo, prenesejo v naslednje leto, podobno pa je mogoče vnaprej črpati sredstva, dodeljena za naslednje leto, s čimer se zagotovi potrebna prožnost pri odzivanju na nepredvidene nesreče;

| E. | ker se je petletno povprečje porabe iz solidarnostnega sklada povečalo s približno 270 milijonov EUR v obdobju 2002–2015 na 534 milijonov EUR v obdobju 2016–2020; ker je bilo povečanje posledica kombinacije večje škode in višjega izplačanega zneska za vsak EUR škode; ker je to povečanje tudi dokaz za dodano vrednost sklada; |
| --- | --- |

E.

ker se je petletno povprečje porabe iz solidarnostnega sklada povečalo s približno 270 milijonov EUR v obdobju 2002–2015 na 534 milijonov EUR v obdobju 2016–2020; ker je bilo povečanje posledica kombinacije večje škode in višjega izplačanega zneska za vsak EUR škode; ker je to povečanje tudi dokaz za dodano vrednost sklada;

| F. | ker se bosta resnost in pogostost naravnih nesreč in izrednih razmer na področju javnega zdravja zagotovo še povečevali, zaradi česar bo večja tudi potreba po močnem in utečenem mehanizmu za obnovo po nesreči; |
| --- | --- |

F.

ker se bosta resnost in pogostost naravnih nesreč in izrednih razmer na področju javnega zdravja zagotovo še povečevali, zaradi česar bo večja tudi potreba po močnem in utečenem mehanizmu za obnovo po nesreči;

| G. | ker novi večletni finančni okvir zajema nov proračunski sveženj z imenom rezerva za solidarnost in nujno pomoč, v katerem sta združena Solidarnostni sklad Evropske unije in rezerva za nujno pomoč ter je po eni strani namenjen odzivanju na izredne razmere, ki so posledica večjih nesreč v državah članicah ali pristopnih državah (Solidarnostni sklad Evropske unije), po drugi strani pa tudi na določene nujne potrebe v Uniji ali tretjih državah, zlasti v primeru humanitarnih kriz (rezerva za nujno pomoč); |
| --- | --- |

G.

ker novi večletni finančni okvir zajema nov proračunski sveženj z imenom rezerva za solidarnost in nujno pomoč, v katerem sta združena Solidarnostni sklad Evropske unije in rezerva za nujno pomoč ter je po eni strani namenjen odzivanju na izredne razmere, ki so posledica večjih nesreč v državah članicah ali pristopnih državah (Solidarnostni sklad Evropske unije), po drugi strani pa tudi na določene nujne potrebe v Uniji ali tretjih državah, zlasti v primeru humanitarnih kriz (rezerva za nujno pomoč);

| H. | ker so nekatere regije strukturno izpostavljene nekaterim ponavljajočim se naravnim nesrečam, kot so poplave, intenzivna potresna ali vulkanska dejavnost ali javnozdravstvene krize, in je treba k njim pristopiti še posebej proaktivno; |
| --- | --- |

H.

ker so nekatere regije strukturno izpostavljene nekaterim ponavljajočim se naravnim nesrečam, kot so poplave, intenzivna potresna ali vulkanska dejavnost ali javnozdravstvene krize, in je treba k njim pristopiti še posebej proaktivno;

| I. | ker bi bilo mogoče čas, potreben za dodelitev vseh nepovratnih sredstev, dodatno skrajšati, da bi izpolnili nujno potrebo po solidarnosti Unije; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo mogoče čas, potreben za dodelitev vseh nepovratnih sredstev, dodatno skrajšati, da bi izpolnili nujno potrebo po solidarnosti Unije;

| 1. | poudarja, da so bila s solidarnostnim skladom v letih 2002–2020 zbrana sredstva v znesku več kot 6,5 milijarde EUR za posredovanje pri 96 nesrečah v 23 državah članicah in eni državi pristopnici; ugotavlja, da je bilo vloženih največ vlog za kritje škode zaradi poplav, saj je bilo v to kategorijo uvrščenih več kot 60 % nesreč, ki so prejele podporo iz sklada; ugotavlja tudi, da so bili potresi dogodki, ki so v finančnem smislu povzročili največjo skupno škodo, saj je bilo zanje iz solidarnostnega sklada namenjenih 48 % celotne podpore; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je bilo v okviru usklajenega svežnja Unije za odziv na pandemijo COVID-19 z Uredbo (EU) 2020/461, ki je začela veljati 1. aprila 2020, razširjeno področje uporabe solidarnostnega sklada; je zadovoljen, da so krize na področju javnega zdravja zdaj vključene v področje uporabe solidarnostnega sklada, tako da ga je mogoče po potrebi uporabiti za podporo najbolj prizadetim državam članicam in državam pristopnicam; pozdravlja, da je bila med to revizijo stopnja predplačil prizadetim državam povečana z 10 % pričakovanega zneska pomoči (omejenega na največ 30 milijonov EUR) na 25 % zneska (omejenega na največ 100 milijonov EUR); spodbuja države članice, naj v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi izkoristijo to možnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je Komisija marca 2021 v okviru solidarnostnega sklada za boj proti izrednim zdravstvenim razmeram zaradi pandemije COVID-19 predlagala sveženj v višini skoraj 400 milijonov EUR za 17 držav članic in tri države pristopnice; ugotavlja, da bodo sredstva namenjena kritju dela javnih izdatkov za zdravstveno in osebno zaščitno opremo, nujno pomoč prebivalstvu ter ukrepe za preprečevanje, spremljanje in obvladovanje širjenja bolezni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora solidarnostni sklad kljub odmevnosti krize COVID-19 še naprej podpirati države članice, ki okrevajo po naravnih nesrečah; poudarja, da so podnebne spremembe neizpodbitna stvarnost, zato je bistveno ukrepati tudi srednjeročno in dolgoročno; je še vedno zaskrbljen, ali bodo sredstva Solidarnostnega sklada EU zadoščala, zlasti ker se je razširilo njegovo področje uporabe in je bil v večletnem finančnem okviru 2021–2027 združen z rezervo za nujno pomoč; ugotavlja, da zgornja meja rezerve za solidarnost in nujno pomoč znaša 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da bodo države, ki so leta 2020 zaprosile za podporo zaradi pandemije COVID–19, zaradi proračunskih omejitev prejele manj kot 50 % možnega zneska pomoči; je še vedno zaskrbljen zaradi sredstev, ki jih ima sklad na voljo v obdobju 2021–2027, zlasti ker se je razširilo njegovo področje uporabe; zato meni, da je treba spremljati, ali skupni znesek financiranja in ureditve dodeljevanja za rezervo za solidarnost in nujno pomoč vplivajo na učinkovitost Solidarnostnega sklada EU glede na razširitev njegovega področja uporabe ter število in obseg nesreč; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so bila z reformo iz leta 2014 pojasnjena merila dopustnosti za regionalne nesreče, s čimer se je njihova stopnja odobritve povečala z 31 % na 85 %; priznava, da je bil to pomemben korak k povečanju predvidljivosti postopka prijave in učinkovitosti solidarnostnega sklada; poudarja, da je treba v finančnem smislu upoštevati tudi ocenjene stroške škode, ki jo je nesreča povzročila za okolje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti najbolj oddaljenim regijam, v katerih težavne podnebne razmere resno ogrožajo njihov razvoj; zato meni, da je bistveno sprejeti posebne ukrepe za najbolj oddaljene regije in vsa območja, ki jih še posebej ogrožajo naravne nesreče, kot so otoki, gorska območja in redko poseljene regije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU za regije in območja v Uniji, ki so jih še posebej prizadele naravne nesreče; meni, da je treba finančno pomoč, ki jo zagotavlja sklad, pravično porazdeliti med najbolj prizadete regije in območja držav članic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da ima sklad veliko dodano vrednost pri podpiranju nujnih ukrepov in prizadevanj za obnovo, pa tudi pri zmanjševanju finančnega bremena za nacionalne, regionalne in lokalne organe, čeprav je treba uvesti izboljšave v smislu hitrosti, doslednosti, učinkovitosti in spodbujanja ukrepov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da imata preprečevanje in obvladovanje tveganja nesreč v EU pomembno vlogo; poziva Komisijo, naj olajša oblikovanje usklajenega načrta za natančno in hitro oceno škode; poziva vse države upravičenke, naj v poročilih o izvajanju podrobno navedejo preventivne ukrepe, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti, vključno s tem, kako bodo s strukturnimi skladi Unije omejile škodo v prihodnosti in v čim večji meri preprečile, da bi se podobne naravne nesreče ponovile; poudarja, da je za prihodnje izzive, ki zadevajo podnebne spremembe ali izredne razmere na področju javnega zdravja, potrebna predvsem preventivna politika; ugotavlja, da ima Solidarnostni sklad EU kurativen značaj; opozarja, da bi moral biti zato v dejanski sinergiji z drugimi politikami in programi Unije, zlasti s skladi kohezijske politike, z mehanizmom Evropske unije na področju civilne zaščite, z evropskim zelenim dogovorom ter s politikami in programi Unije, ki podpirajo preprečevanje nesreč in obvladovanje tveganj; poziva k preoblikovanju Solidarnostnega sklad EU, da bi vključili načelo boljše obnove; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, kako pomembna sta spoštovanje pravne države in zaščita finančnih interesov Unije; zato meni, da bi morali imeti Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam, Evropsko računsko sodišče in po potrebi Evropsko javno tožilstvo možnost spremljati izvajanje Solidarnostnega sklada EU znotraj svojih pristojnosti in v skladu s pooblastili; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da države članice potrebujejo praktično podporo Komisije, zlasti pri ocenjevanju škode, in spodbuja Komisijo, naj širi primere dobre prakse v zvezi z upravljanjem in uporabo struktur za institucionalno usklajevanje v primeru nesreč; poudarja, da lahko v primeru močnih potresov ali hudih poplav ublažitev posledic traja dlje kot pri drugih naravnih nesrečah; meni, da bi se to moralo odražati v vseh prihodnjih revizijah Solidarnostnega sklada EU, zlasti kar zadeva dovolj časa za črpanje sredstev po izteku sedanjih rokov za oddajo vlog; |
| --- | --- |

12.

Kakovost vlog

| 13. | z obžalovanjem ugotavlja, da kakovost vlog za financiranje niha in da se lahko zaradi tega podaljša postopek mobilizacije sredstev; ugotavlja, da je pri tem najzahtevnejši element pogosto ocena škode, predvsem zaradi izzivov pri zbiranju podatkov, prekrivanja in podvajanja ter priprave zbirnih podatkov v skladu z zahtevami Komisije; poziva Komisijo, naj oblikuje zahteve, ki bodo čim bolj jasne in enostavne, obenem pa ohrani potrebno raven podrobnosti; poziva Komisijo, naj razvije skupno orodje ali sistem, s katerim bi povečali zmogljivost upravičencev za uporabo standardiziranih pristopov h količinski opredelitvi podatkov o izgubah in sistemov za zbiranje podatkov o izgubah ter tako zmanjšali upravno obremenitev in čim bolj poenostavili postopek oddaje vlog; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomembno vlogo lokalnih organov, predvsem občin, nevladnih organizacij in civilne družbe, pri zagotavljanju terenskih podatkov nacionalnim organom; zato poudarja, da lahko učinkovito sodelovanje z lokalnimi organi in nevladnimi organizacijami izboljša tudi kakovost vlog; poziva države članice, naj oblikujejo učinkovite mehanizme usklajevanja, da bi v celoti izkoristile podatke, ki jih posredujejo nevladne organizacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je zbiranje podatkov za pridobivanje sredstev iz solidarnostnega sklada med krizami na področju javnega zdravja za države novost, zato se lahko izkaže kot posebej zahtevno; poziva Komisijo, naj temu vprašanju nameni posebno pozornost in države podpre na vse mogoče načine, tudi s tehnično podporo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije trenutno ne dovoljuje oddaje čezmejnih vlog za pomoč, čeprav so nekatera območja, ki so še posebej izpostavljena naravnim nesrečam, kot so gorska območja, pogosto čezmejna; |
| --- | --- |

16.

Pravočasno posredovanje

| 17. | ugotavlja, da je bil solidarnostni sklad v skladu s členom 1 Uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije ustanovljen, da bi Uniji omogočil hitro, učinkovito in prožno odzivanje na izredne razmere; ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 3/2008 sklenilo, da solidarnostni sklad ni omogočil hitrega odziva na izredne razmere, saj je med nesrečo in izplačilom običajno minilo približno eno leto; ugotavlja, da se je to obdobje po reformi solidarnostnega sklada leta 2014 le nekoliko skrajšalo, kot je bilo poudarjeno tudi v oceni solidarnostnega sklada, opravljeni leta 2018; je še vedno zaskrbljen, kako dolg bo v prihodnje postopek v sklopu ureditve z novim večletnim finančnim okvirom, v katerem je proračun solidarnostnega sklada vključen v rezervo za solidarnost in nujno pomoč; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je pomoč in sredstva prizadetim regijam zelo pomembno poslati čim hitreje, enostavno in prožno; v zvezi s tem opozarja na pomen sinergij med mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, komponento Evropskega sklada za regionalni razvoj za prilagajanje podnebnim spremembam, programi teritorialnega sodelovanja ter Solidarnostnim skladom Evropske unije; poudarja, da so takšne sinergije bistvene za celovito in hitro odzivanje na izredne razmere, hkrati pa zagotavljajo trden sveženj ukrepov za odpornost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen, ker je kljub povečani vrednosti predplačil z 10 % na 25 % pričakovanega finančnega prispevka povprečni čas za izplačilo predplačil še vedno zelo dolg (približno pet mesecev); |
| --- | --- |

19.

| 20. | znova poziva Komisijo, naj razmisli o bolj odzivnih rešitvah in zlasti še naprej pripravlja smernice za poenostavljeno uporabo Solidarnostnega sklada EU, da bi olajšali ukrepanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, prav tako pa naj si še naprej prizadeva za poenostavitev in pospešitev postopka oddaje vlog za države članice, na primer s posvečanjem posebne pozornosti poenostavitvi vlog za uporabo Solidarnostnega sklada EU v več regijah v okviru čezmejnih nesreč, da se zagotovi hitrejši odziv na povečanje števila večjih in regionalnih naravnih nesreč ter resnejših izrednih razmer na področju javnega zdravja; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem, s katerim bo mogoče državi članici v izrednih razmerah zagotoviti finančno podporo ne glede na to, ali je bil letni proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije že porabljen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | z obžalovanjem ugotavlja, da lahko prevajanje dokumentov ali drugi posebni tehnični izzivi povzročijo precejšnjo zamudo v različnih fazah ukrepov v okviru solidarnostnega sklada; poziva Komisijo, naj vzpostavi potrebne mehanizme, da bi bilo mogoče hitreje prevesti dokumente, ki jih posreduje država, v kateri je prišlo do nesreče, in tako preprečiti morebitno zamudo pri ukrepih v okviru solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je obdobje, ki preteče med nesrečo in celotnim izplačilom pomoči, kakor ga Komisija navaja v letnih poročilih o Solidarnostnem skladu Evropske unije, še vedno eden osrednjih izzivov solidarnostnega sklada; poudarja, da je to še posebej pomembno v sedanjih razmerah, saj se bo zaradi pandemije COVID-19 in podnebnih sprememb število vlog najverjetneje občutno povečalo, kar bi utegnilo povzročiti dodatne zamude; je seznanjen s stališčem Komisije, da so bile možnosti za pospešitev postopka odločanja o uporabi solidarnostnega sklada v celoti izčrpane s spremembami, uvedenimi z revizijo solidarnostnega sklada leta 2014, in da so možnosti za še hitrejšo mobilizacijo solidarnostnega sklada omejene; opozarja, da je lahko hitro odzivanje na izredne razmere ključno, če želimo zagotoviti učinkovito delovanje solidarnostnega sklada; poudarja, da je to še posebej pomembno v regijah, ki imajo omejene nadomestne vire financiranja; poziva Komisijo, naj izčrpa vse možnosti za pospešitev mobilizacije solidarnostnega sklada v sklopu ureditve z novim večletnim finančnim okvirom, zlasti za manj razvite regije; |
| --- | --- |

22.

Ugotovitve iz ocene

| 23. | z obžalovanjem ugotavlja, da je bilo v oceni navedeno, da se poročila o izvajanju, ki jih predložijo države prejemnice, zelo razlikujejo po dolžini, vsebini in stopnji podrobnosti podatkov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaradi teh razlik ni mogoče izvajati sistematičnih in primerjalnih analiz dosežkov ali primerjati predvidenih rezultatov z doseženimi; ugotavlja tudi, da so analizirane študije primerov pokazale pogoste razlike med predpostavkami o prednostnih nalogah za podporo iz solidarnostnega sklada v izvedbenem sporazumu in dejanskimi potrebami na kraju samem; je zaskrbljen, ker je zaradi premalo informacij in primerljivih podatkov težje učinkovito spremljati, kako Komisija izvaja solidarnostni sklad, to pa lahko ogrozi njegovo uspešno in učinkovito uporabo ter negativno vpliva na spodbujanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije v EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen z dokazi iz študij primerov, navedenih v poročilu o zunanji oceni, da je bilo izvajanje celotnega postopka javnega naročila v omejenem času, ki je na voljo v kriznih razmerah, za nekatere države upravičenke velik izziv; opozarja, da so javna naročila v izrednih razmerah področje, ki je še posebej izpostavljeno goljufijam, korupciji in nepravilnostim, zato poudarja, kako pomembni so učinkoviti nadzorni sistemi in pritožbeni postopki; poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da države članice pri odzivanju na krizne razmere upoštevajo postopke javnih naročil; poudarja, da je treba pri odstopanjih zagotoviti skladnost postopkov javnih naročil z načeli dobrega finančnega poslovodenja in zaščite finančnih interesov Unije, tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da se solidarnostni sklad aktivira v primeru nesreče, zato se sredstva ne razdeljujejo glede na ozemeljske kvote; je vseeno presenečen, da je bilo v oceni ugotovljeno, da so bila sredstva dodeljena manjši skupini prejemnikov, saj je bilo 77 % sredstev razdeljenih med štiri največje države članice; poudarja, da je potrebna solidarnost, temelječa na potrebah, prav tako pa je treba upoštevati sposobnost držav prejemnic, da se soočijo z nesrečo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da solidarnostni sklad izvajajo imenovani organi držav prejemnic v skladu z načelom deljenega upravljanja; ugotavlja, da so pristojnosti Komisije pri vplivanju na odločitev o tem, kateri projekti bodo prejeli sredstva, zato omejene; spominja Komisijo na resolucijo Parlamenta z dne 1. decembra 2016, v kateri je poudaril, kako pomembno je ugotoviti, ali so bile subvencije iz solidarnostnega sklada uporabljene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, ter pozval Komisijo in države članice, naj izboljšajo preglednost in zagotovijo javni dostop do informacij v celotnem postopku mobilizacije pomoči; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni primerom morebitne zlorabe sredstev solidarnostnega sklada v okviru deljenega upravljanja ter sprejme ukrepe, s katerimi bi povečala preglednost ter izboljšala spremljanje in preprečevanje morebitnih zlorab; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z obžalovanjem ugotavlja, da so se nekateri ukrepi zaključili z zamudo; je zaskrbljen, ker so nacionalni organi v nekaterih primerih zahtevali daljša obdobja za odgovore na revizijska vprašanja ali pa se niso odzvali na večkratne zahteve za posredovanje revizijskih informacij; se zaveda, kako pomembna je pravočasna zaključitev; poziva Komisijo, naj o zaključitvi ukrepov poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da letna poročila solidarnostnega sklada zajemajo obdobje od leta 2008 do leta 2018 in se ne objavljajo redno; ugotavlja tudi, da za leti 2019 in 2020 letni poročili še nista bili objavljeni; spominja Komisijo na obveznost, da vsako leto pred 1. julijem poroča o dejavnostih solidarnostnega sklada v preteklem letu; poziva Računsko sodišče, naj Parlament obvesti o vseh ugotovitvah v okviru letne izjave o zanesljivosti v zvezi z izvajanjem solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi morala biti vloga proračunskega organa zaščitena; ugotavlja, da so v novem večletnem finančnem okviru odobrena sredstva sklada všteta v splošni proračun in na voljo s prerazporeditvami; poudarja, da je treba pravočasno obveščati o teh prerazporeditvah in da mora Komisija ne glede na nov postopek zagotoviti informacije na isti ravni kot v prejšnjem večletnem finančnem okviru; obžaluje tudi, da ni podrobnih osnovnih informacij o vlogah za podporo iz Solidarnostnega sklada EU, kar ovira nadzor, in vztraja, da mora Komisija zagotoviti „vse razpoložljive podatke“ v skladu s členom 4 uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Računsko sodišče, naj opravi novo revizijo Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi ponovno ocenilo instrumente in proračun ter tako zagotovilo, da bo na voljo zadosten in funkcionalen proračun za učinkovito obvladovanje večjih in regionalnih naravnih nesreč ter izrednih razmer na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da je cilj solidarnostnega sklada izkazati in okrepiti solidarnost; poudarja, da bo mogoče ta cilj doseči le, če bodo državljani seznanjeni z ukrepi v okviru solidarnostnega sklada; poudarja, da je treba izboljšati obveščanje v zvezi s tem; poziva države članice, naj si izmenjujejo najboljšo prakso za povečanje prepoznavnosti solidarnostnega sklada; spodbuja države članice, naj v poročila o izvajanju dodajo opis komunikacijskih in oglaševalskih dejavnosti, s katerimi obveščajo o dejavnostih solidarnostnega sklada, da bi zagotovile popoln in sistematičen pregled medijskega poročanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da je Solidarnostni sklad EU premalo prepoznaven, kar nakazuje, da vloga Unije ni vedno jasno izkazana; obžaluje tudi, da uredba o skladu ne vsebuje obveznosti oglaševanja podpore iz tega sklada niti obveznosti poročanja; poudarja, da so države članice razvile dobre prakse za komuniciranje o podpori iz tega sklada, kot je uporaba zastav in logotipov Unije; poziva države članice, naj objavijo finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU ter opozorijo na dejavnosti in storitve, ki so ali bodo financirane iz tega sklada; pričakuje, da bo prihodnja revizija uredbe o Solidarnostnem skladu EU vključevala obveznost obveščanja javnosti o podpori iz tega sklada in obveščanja o njej, na primer prek nacionalnih medijev in drugih kanalov, da bodo državljani obveščeni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije krije le obnovo infrastrukture na področju energije, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravstva in izobraževanja, ne pa dodatnih stroškov za obnovo infrastrukture, ki bo odpornejša na nesreče in podnebne spremembe, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, ki naj bi jih država upravičenka financirala iz lastnih sredstev in iz drugih skladov Unije, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad; poziva, naj se poveča sinergija med instrumenti kohezijske politike in Solidarnostnim skladom Evropske unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj opredeli regije, ki so bolj izpostavljene specifičnim ali ponavljajočim se naravnim nesrečam, ter predlaga akcijski načrt za zmanjševanje tveganja in ciljno usmerjene dejavnosti predvidevanja; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi vzpostavili bolj ciljno usmerjen, učinkovit in pravočasen mehanizem za hitro odzivanje na območjih in regijah, ki so izpostavljene specifičnim ali ponavljajočim se naravnim nesrečam; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 99, 31.3.2020, str. 9.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0220.

(4)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(5)  UL C 224, 27.6.2018, str. 140.

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Položaj umetnikov in okrevanje kulturnega sektorja v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule ter členov 2, 3 in 4 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule ter členov 2, 3 in 4 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 19,

| — | ob upoštevanju priporočila Unesca o statusu umetnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Unesca o statusu umetnika,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018)0268),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/1017 (8),

| — | ob upoštevanju sklepov nemškega predsedstva Sveta z dne 20. novembra 2020 o enakosti spolov na področju kulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov nemškega predsedstva Sveta z dne 20. novembra 2020 o enakosti spolov na področju kulture,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic, pristojne za odprto metodo koordinacije, z dne 22. marca 2018 o vlogi javnih politik pri razvoju podjetniškega in inovacijskega potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic, pristojne za odprto metodo koordinacije, z dne 22. marca 2018 o vlogi javnih politik pri razvoju podjetniškega in inovacijskega potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev,

| — | ob upoštevanju študije z o položaju umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanju kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji – analiza ozadja, ki jo je 1. februarja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z o položaju umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanju kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji – analiza ozadja, ki jo je 1. februarja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (9),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila o položaju umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanju kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji: politična priporočila, ki ga je 4. maja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila o položaju umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanju kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji: politična priporočila, ki ga je 4. maja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (10),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0283/2021),

| A. | ker je Parlament že v svoji resoluciji z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov izrecno pozval države članice, naj razvijejo ali izvajajo pravni in institucionalni okvir za spodbujanje umetniškega ustvarjanja s sprejemanjem ali izvajanjem doslednih ukrepov, ki bodo vključevali pogodbeni položaj, socialno varnost, zdravstveno zavarovanje, neposredno in posredno obdavčevanje ter skladnost z evropskimi predpisi; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament že v svoji resoluciji z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov izrecno pozval države članice, naj razvijejo ali izvajajo pravni in institucionalni okvir za spodbujanje umetniškega ustvarjanja s sprejemanjem ali izvajanjem doslednih ukrepov, ki bodo vključevali pogodbeni položaj, socialno varnost, zdravstveno zavarovanje, neposredno in posredno obdavčevanje ter skladnost z evropskimi predpisi;

| B. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. septembra 2020 o oživitvi evropske kulture poudaril, da je treba izboljšati delovne pogoje kulturnih in ustvarjalnih delavcev, Komisijo pa pozval, naj pripravi evropski okvir za delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. septembra 2020 o oživitvi evropske kulture poudaril, da je treba izboljšati delovne pogoje kulturnih in ustvarjalnih delavcev, Komisijo pa pozval, naj pripravi evropski okvir za delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

| C. | ker je kultura sama po sebi dragocen izraz človečnosti, demokracije in državljanske udeležbe, ki ima lahko ključno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

C.

ker je kultura sama po sebi dragocen izraz človečnosti, demokracije in državljanske udeležbe, ki ima lahko ključno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja;

| D. | ker kultura in svoboda umetnosti pomembno prispevata k živahnosti družbe in omogočata vsem delom družbe, da izrazijo svojo identiteto, s čimer prispevata k socialni koheziji in medkulturnemu dialogu ter utirata pot vse tesnejši Evropski uniji in imata ključno vlogo pri spodbujanju digitalnega in zelenega prehoda; |
| --- | --- |

D.

ker kultura in svoboda umetnosti pomembno prispevata k živahnosti družbe in omogočata vsem delom družbe, da izrazijo svojo identiteto, s čimer prispevata k socialni koheziji in medkulturnemu dialogu ter utirata pot vse tesnejši Evropski uniji in imata ključno vlogo pri spodbujanju digitalnega in zelenega prehoda;

| E. | ker imajo kultura, umetnost, kulturna dediščina in kulturna raznolikost za evropsko družbo velik pomen s kulturnega, izobraževalnega, demokratičnega, okoljskega in socialnega vidika, z vidika človekovih pravic ter gospodarskega vidika, zato bi jih bilo treba spodbujati in podpirati; ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor znatno prispeva k skupni evropski identiteti in vrednotam, duševnemu zdravju in ekonomski blaginji, dolgoročno pa k oblikovanju evropskega javnega prostora; |
| --- | --- |

E.

ker imajo kultura, umetnost, kulturna dediščina in kulturna raznolikost za evropsko družbo velik pomen s kulturnega, izobraževalnega, demokratičnega, okoljskega in socialnega vidika, z vidika človekovih pravic ter gospodarskega vidika, zato bi jih bilo treba spodbujati in podpirati; ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor znatno prispeva k skupni evropski identiteti in vrednotam, duševnemu zdravju in ekonomski blaginji, dolgoročno pa k oblikovanju evropskega javnega prostora;

| F. | ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor predstavlja od 4 do 7 % bruto domačega proizvoda EU in 8,7 milijona delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

F.

ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor predstavlja od 4 do 7 % bruto domačega proizvoda EU in 8,7 milijona delovnih mest v EU;

| G. | ker ima Unija zaenkrat le omejene pristojnosti na področju kulture; ker si je moral Parlament močno prizadevati, da je dosegel opazno povečanje proračuna za program Ustvarjalna Evropa; ker je Ustvarjalna Evropa edini program Unije, namenjen kulturi; ker financiranje tega programa še zdaleč ne zadovoljuje potreb evropskih umetnikov ter vsega kulturnega in ustvarjalnega sektorja; |
| --- | --- |

G.

ker ima Unija zaenkrat le omejene pristojnosti na področju kulture; ker si je moral Parlament močno prizadevati, da je dosegel opazno povečanje proračuna za program Ustvarjalna Evropa; ker je Ustvarjalna Evropa edini program Unije, namenjen kulturi; ker financiranje tega programa še zdaleč ne zadovoljuje potreb evropskih umetnikov ter vsega kulturnega in ustvarjalnega sektorja;

| H. | ker kulturni in ustvarjalni sektor vključuje predvsem mikro-, male in srednje organizacije in podjetja, ki imajo omejen dostop do finančnih trgov, pa tudi samozaposlene umetnike, kulturne delavce, delavce v svobodnem poklicu in podjetnike, ki pogosteje delajo s krajšim delovnim časom in imajo pogosto neredne in mešane prihodke iz različnih virov; |
| --- | --- |

H.

ker kulturni in ustvarjalni sektor vključuje predvsem mikro-, male in srednje organizacije in podjetja, ki imajo omejen dostop do finančnih trgov, pa tudi samozaposlene umetnike, kulturne delavce, delavce v svobodnem poklicu in podjetnike, ki pogosteje delajo s krajšim delovnim časom in imajo pogosto neredne in mešane prihodke iz različnih virov;

| I. | ker je stopnja samozaposlenosti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju višja (33 %) kot v celotnem gospodarstvu (14 %), kulturni in umetniški delavci pa pogosteje delajo s krajšim delovnim časom, kar otežuje dostop do podpornih ukrepov in varnostnih mrež ter zmanjšuje splošno odpornost samozaposlenih v tem sektorju; |
| --- | --- |

I.

ker je stopnja samozaposlenosti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju višja (33 %) kot v celotnem gospodarstvu (14 %), kulturni in umetniški delavci pa pogosteje delajo s krajšim delovnim časom, kar otežuje dostop do podpornih ukrepov in varnostnih mrež ter zmanjšuje splošno odpornost samozaposlenih v tem sektorju;

| J. | ker v nekaterih državah članicah nekateri kulturni in ustvarjalni delavci sploh nimajo pravnega statusa; |
| --- | --- |

J.

ker v nekaterih državah članicah nekateri kulturni in ustvarjalni delavci sploh nimajo pravnega statusa;

| K. | ker so zajezitveni ukrepi kot odziv na pandemijo covida-19 resno ogrozili krhek kulturni in ustvarjalni ekosistem, s tem pa tudi kulturno in umetniško ustvarjanje in izražanje ter oslabili prispevek umetnosti in kulture k našemu dobremu počutju, kulturni raznolikosti, demokraciji in še več; ker je kulturni in ustvarjalni sektor v letu 2020 zabeležil več kot 30-odstotno izgubo prometa, kar skupaj znaša 199 milijard EUR, in sicer je bila izguba v glasbeni dejavnosti 75-odstotna, v uprizoritveni pa 90-odstotna (11); |
| --- | --- |

K.

ker so zajezitveni ukrepi kot odziv na pandemijo covida-19 resno ogrozili krhek kulturni in ustvarjalni ekosistem, s tem pa tudi kulturno in umetniško ustvarjanje in izražanje ter oslabili prispevek umetnosti in kulture k našemu dobremu počutju, kulturni raznolikosti, demokraciji in še več; ker je kulturni in ustvarjalni sektor v letu 2020 zabeležil več kot 30-odstotno izgubo prometa, kar skupaj znaša 199 milijard EUR, in sicer je bila izguba v glasbeni dejavnosti 75-odstotna, v uprizoritveni pa 90-odstotna (11);

| L. | ker je kultura ekosistem, ki ustvarja visoko gospodarsko vrednost (4,4 % BDP EU od skupnega prometa in zaposluje približno 7,6 milijona ljudi), ima pa tudi velik socialni vpliv, saj prispeva k demokratičnim, trajnostnim, svobodnim, poštenim in vključujočim družbam ter odraža in krepi evropsko raznolikost, vrednote, zgodovino in svoboščine; |
| --- | --- |

L.

ker je kultura ekosistem, ki ustvarja visoko gospodarsko vrednost (4,4 % BDP EU od skupnega prometa in zaposluje približno 7,6 milijona ljudi), ima pa tudi velik socialni vpliv, saj prispeva k demokratičnim, trajnostnim, svobodnim, poštenim in vključujočim družbam ter odraža in krepi evropsko raznolikost, vrednote, zgodovino in svoboščine;

| M. | ker je bilo prepričljivo dokazano, da je kultura v času omejenega gibanja zaradi pandemije covida-19 bistveno prispevala k boljšemu psihološkemu stanju evropskih državljanov in preprečila poslabšanje duševnih težav zaradi dolgotrajne osamitve; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo prepričljivo dokazano, da je kultura v času omejenega gibanja zaradi pandemije covida-19 bistveno prispevala k boljšemu psihološkemu stanju evropskih državljanov in preprečila poslabšanje duševnih težav zaradi dolgotrajne osamitve;

| N. | ker je treba podpirati tradicionalno kulturo in umetnike, da bi zaščitili kulturno dediščino; |
| --- | --- |

N.

ker je treba podpirati tradicionalno kulturo in umetnike, da bi zaščitili kulturno dediščino;

| O. | ker bo za razvoj večdimenzionalnega evropskega okvira za delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju potrebno usklajevanje s politikami EU na področju zaposlovanja, konkurence, notranjega trga, socialne politike, temeljnih pravic, enakosti, avtorskih pravic in financiranja kulture, pa tudi stalno spremljanje napredka držav članic pri izboljšanju delovnih pogojev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter izmenjave najboljših praks ob polnem spoštovanju pristojnosti Evropske unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

O.

ker bo za razvoj večdimenzionalnega evropskega okvira za delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju potrebno usklajevanje s politikami EU na področju zaposlovanja, konkurence, notranjega trga, socialne politike, temeljnih pravic, enakosti, avtorskih pravic in financiranja kulture, pa tudi stalno spremljanje napredka držav članic pri izboljšanju delovnih pogojev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter izmenjave najboljših praks ob polnem spoštovanju pristojnosti Evropske unije in njenih držav članic;

| P. | ker po pozivu Parlamenta k izboljšanju položaja umetnikov v resolucijah iz junija 2007, novembra 2016 in septembra 2020 ni bilo veliko napredka in ker je večina zahtev iz resolucij še vedno utemeljena, zlasti zaradi velikih razlik med shemami za podporo umetnikom in kulturnim delavcem v različnih državah članicah in zaradi dejstva, da se je položaj umetnikov poslabšal, zato je večina zahtev Parlamenta postala še nujnejša; |
| --- | --- |

P.

ker po pozivu Parlamenta k izboljšanju položaja umetnikov v resolucijah iz junija 2007, novembra 2016 in septembra 2020 ni bilo veliko napredka in ker je večina zahtev iz resolucij še vedno utemeljena, zlasti zaradi velikih razlik med shemami za podporo umetnikom in kulturnim delavcem v različnih državah članicah in zaradi dejstva, da se je položaj umetnikov poslabšal, zato je večina zahtev Parlamenta postala še nujnejša;

| Q. | ker je kriza zaradi covida-19 razkrila že obstoječe šibke točke kulturnega in ustvarjalnega sektorja, za katere so značilni nestalnost, heterogenost in nestabilnost, negotovi viri za preživljanje umetnikov in kulturnih delavcev, pa tudi omejeni proračuni številnih kulturnih ustanov in nezadostno javno financiranje, umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci pa so v času krize postali še ranljivejši, saj je izguba zaslužka samostojnih in nestandardnih delavcev, ki tvorijo večino kulturnega in ustvarjalnega sektorja, pogosto še hujša, ker so državni sistemi socialne varnosti in namenski podporni ukrepi skromni ali jih sploh ni; |
| --- | --- |

Q.

ker je kriza zaradi covida-19 razkrila že obstoječe šibke točke kulturnega in ustvarjalnega sektorja, za katere so značilni nestalnost, heterogenost in nestabilnost, negotovi viri za preživljanje umetnikov in kulturnih delavcev, pa tudi omejeni proračuni številnih kulturnih ustanov in nezadostno javno financiranje, umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci pa so v času krize postali še ranljivejši, saj je izguba zaslužka samostojnih in nestandardnih delavcev, ki tvorijo večino kulturnega in ustvarjalnega sektorja, pogosto še hujša, ker so državni sistemi socialne varnosti in namenski podporni ukrepi skromni ali jih sploh ni;

| R. | ker zaradi trenutnih posledic pandemije večina umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev ne more opravljati svojih dejavnosti in obdržati službe, negotovi pa so tudi obeti za prihodnost, zaradi česar profesionalci že zapuščajo ta sektor, kar bo dolgoročno vplivalo na sestavo in raznolikost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja kot celote, mlade in ljudi iz marginaliziranih skupin pa bo odvrnilo od udejstvovanja v sektorju, v evropski družbi in gospodarstvu kot celoti pa se bo zmanjšala ustvarjalnost; |
| --- | --- |

R.

ker zaradi trenutnih posledic pandemije večina umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev ne more opravljati svojih dejavnosti in obdržati službe, negotovi pa so tudi obeti za prihodnost, zaradi česar profesionalci že zapuščajo ta sektor, kar bo dolgoročno vplivalo na sestavo in raznolikost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja kot celote, mlade in ljudi iz marginaliziranih skupin pa bo odvrnilo od udejstvovanja v sektorju, v evropski družbi in gospodarstvu kot celoti pa se bo zmanjšala ustvarjalnost;

| S. | ker so številne države članice sprejele obsežne nujne ukrepe, da bi pomagale kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju preživeti krizo; ker pa se je ta podpora med državami članicami zelo razlikovala, ni bila vedno primerna za celoten kulturni in ustvarjalni sektor in se je včasih zagotovila z zamudo, zaradi česar so deli kulturnega in ustvarjalnega sektorja ogroženi; ker pa te podpore več kategorij kulturnih delavcev, umetnikov in zaposlenih v kulturnem posredovanju ni prejelo zaradi posebnega delovnega statusa in ker zato ni zadostovala za zagotovitev trajnih delovnih pogojev; ker so v sektorju zaradi pozne in včasih nezadostne javne podpore lahko računali le na lastno podporo, kar jasno kaže, da nujno potrebujemo podporne mehanizme za zaščito socialnih pravic umetnikov in kulturnih delavcev ter raznolikosti kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

S.

ker so številne države članice sprejele obsežne nujne ukrepe, da bi pomagale kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju preživeti krizo; ker pa se je ta podpora med državami članicami zelo razlikovala, ni bila vedno primerna za celoten kulturni in ustvarjalni sektor in se je včasih zagotovila z zamudo, zaradi česar so deli kulturnega in ustvarjalnega sektorja ogroženi; ker pa te podpore več kategorij kulturnih delavcev, umetnikov in zaposlenih v kulturnem posredovanju ni prejelo zaradi posebnega delovnega statusa in ker zato ni zadostovala za zagotovitev trajnih delovnih pogojev; ker so v sektorju zaradi pozne in včasih nezadostne javne podpore lahko računali le na lastno podporo, kar jasno kaže, da nujno potrebujemo podporne mehanizme za zaščito socialnih pravic umetnikov in kulturnih delavcev ter raznolikosti kulturnega izražanja;

| T. | ker je čezmejna mobilnost še vedno bistvena sestavina poklicne poti umetnikov in kulturnih delavcev; ker pa večina sedanjih instrumentov financiranja, ki podpirajo mobilnost, ne spodbuja dovolj okoljsko in socialno trajnostne mobilnosti ter ovira usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja umetnikov in kulturnih delavcev; |
| --- | --- |

T.

ker je čezmejna mobilnost še vedno bistvena sestavina poklicne poti umetnikov in kulturnih delavcev; ker pa večina sedanjih instrumentov financiranja, ki podpirajo mobilnost, ne spodbuja dovolj okoljsko in socialno trajnostne mobilnosti ter ovira usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja umetnikov in kulturnih delavcev;

| U. | ker je v delovnem načrtu Sveta za področje kulture za obdobje 2019–2022 kot prednostna naloga opredeljena vzpostavitev ekosistema, ki bo podpiral umetnike ter kulturne in ustvarjalne delavce, in ker ugotavlja, da je potrebno skupno ukrepanje na tem področju; ker je takšno skupno ukrepanje nujno potrebno; |
| --- | --- |

U.

ker je v delovnem načrtu Sveta za področje kulture za obdobje 2019–2022 kot prednostna naloga opredeljena vzpostavitev ekosistema, ki bo podpiral umetnike ter kulturne in ustvarjalne delavce, in ker ugotavlja, da je potrebno skupno ukrepanje na tem področju; ker je takšno skupno ukrepanje nujno potrebno;

| V. | ker v EU obstajajo številne opredelitve umetnikov in kulturnih delavcev, kar otežuje morebitno usklajevanje; ker številni delavci v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, med drugim pisatelji, literarni prevajalci, producenti in tehniki, čutijo negativne posledice zaradi negotovosti, ki izhaja iz nedosledne opredelitve njihovega statusa; |
| --- | --- |

V.

ker v EU obstajajo številne opredelitve umetnikov in kulturnih delavcev, kar otežuje morebitno usklajevanje; ker številni delavci v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, med drugim pisatelji, literarni prevajalci, producenti in tehniki, čutijo negativne posledice zaradi negotovosti, ki izhaja iz nedosledne opredelitve njihovega statusa;

| W. | ker ima več držav članic specifično zakonodajo, v skladu s katero imajo umetniki poseben status, ki jim zagotavlja dostop do socialnih prejemkov; ker pa se ta zakonodaja med državami članicami zelo razlikuje, kar ovira vzajemno priznavanje statusa umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev, pa tudi čezmejno sodelovanje in mobilnost, s tem pa postavlja ovire kulturnemu in umetniškemu ustvarjanju, izražanju in prostemu gibanju ter na koncu evropski kulturni raznolikosti in socialni trajnosti; |
| --- | --- |

W.

ker ima več držav članic specifično zakonodajo, v skladu s katero imajo umetniki poseben status, ki jim zagotavlja dostop do socialnih prejemkov; ker pa se ta zakonodaja med državami članicami zelo razlikuje, kar ovira vzajemno priznavanje statusa umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev, pa tudi čezmejno sodelovanje in mobilnost, s tem pa postavlja ovire kulturnemu in umetniškemu ustvarjanju, izražanju in prostemu gibanju ter na koncu evropski kulturni raznolikosti in socialni trajnosti;

| X. | ker se finančna podpora za kulturni in ustvarjalni sektor med državami članicami zelo razlikuje glede na velikost proračunov, vodilne prednostne naloge in vrednote, kar prispeva k nadaljnjim razlikam v trajnosti poklicnih poti kulturnih delavcev med državami ter ovira vključevanje, trajnost in ravnovesje pri čezmejnem sodelovanju in mobilnosti; |
| --- | --- |

X.

ker se finančna podpora za kulturni in ustvarjalni sektor med državami članicami zelo razlikuje glede na velikost proračunov, vodilne prednostne naloge in vrednote, kar prispeva k nadaljnjim razlikam v trajnosti poklicnih poti kulturnih delavcev med državami ter ovira vključevanje, trajnost in ravnovesje pri čezmejnem sodelovanju in mobilnosti;

| Y. | ker imajo umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci zaradi same narave sektorja pogosto netipične delovne vzorce in so pogosto odvisni od negotovih delovnih dogovorov, s katerimi ne morejo dostopati do popolne socialne varnosti in so izključeni iz izplačevanja pokojnin, zdravstvenega varstva in nadomestil za brezposelnost; |
| --- | --- |

Y.

ker imajo umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci zaradi same narave sektorja pogosto netipične delovne vzorce in so pogosto odvisni od negotovih delovnih dogovorov, s katerimi ne morejo dostopati do popolne socialne varnosti in so izključeni iz izplačevanja pokojnin, zdravstvenega varstva in nadomestil za brezposelnost;

| Z. | ker so prejemki umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev pogosto nestalni in negotovi ter prihajajo iz različnih virov, kot so pogodbe, licenčnine, nepovratna sredstva in subvencije, zato so zelo nepredvidljivi, umetniki pa so v negotovem položaju, kar slabi njihovo odpornost; |
| --- | --- |

Z.

ker so prejemki umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev pogosto nestalni in negotovi ter prihajajo iz različnih virov, kot so pogodbe, licenčnine, nepovratna sredstva in subvencije, zato so zelo nepredvidljivi, umetniki pa so v negotovem položaju, kar slabi njihovo odpornost;

| AA. | ker so pandemija covida-19 in omejitve gibanja močno omejile možne tokove prihodkov za veliko večino umetnikov, izvajalcev in kulturnih delavcev; ker je stalni dohodek iz avtorskih in sorodnih pravic ostal eden od redkih preostalih virov prihodkov; ker distribucijske platforme v številnih državah članicah teh pravic ne spoštujejo, kot bi jih morale, saj imetnike pravic silijo, da se v okviru pogodb odpovejo svojim pravicam, včasih tudi trajno, s čimer močno omejijo njihove možnosti, da bi se sami preživeli s svojim delom; |
| --- | --- |

AA.

ker so pandemija covida-19 in omejitve gibanja močno omejile možne tokove prihodkov za veliko večino umetnikov, izvajalcev in kulturnih delavcev; ker je stalni dohodek iz avtorskih in sorodnih pravic ostal eden od redkih preostalih virov prihodkov; ker distribucijske platforme v številnih državah članicah teh pravic ne spoštujejo, kot bi jih morale, saj imetnike pravic silijo, da se v okviru pogodb odpovejo svojim pravicam, včasih tudi trajno, s čimer močno omejijo njihove možnosti, da bi se sami preživeli s svojim delom;

| AB. | ker bi morali imeti avtorji, izvajalci in vsi kulturni ustvarjalci dostop do zajamčenih minimalnih standardov socialnega varstva, vključno z zaposlitvenim in zdravstvenim zavarovanjem ter pokojninskimi skladi, da bi se lahko v celoti osredotočili na umetniški proces in ustvarjalnost; |
| --- | --- |

AB.

ker bi morali imeti avtorji, izvajalci in vsi kulturni ustvarjalci dostop do zajamčenih minimalnih standardov socialnega varstva, vključno z zaposlitvenim in zdravstvenim zavarovanjem ter pokojninskimi skladi, da bi se lahko v celoti osredotočili na umetniški proces in ustvarjalnost;

| AC. | ker je položaj samozaposlenih umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev na trgu dela dodatno omajan, ker kolektivnih pogajanj ni ali so ovirana, kar vodi v nezadostno socialno zaščito in dolgoročno negativno vpliva na njihov položaj in varnost; ker je za večino ustvarjalcev in umetnikov v Evropi kolektivno upravljanje avtorskih pravic pomemben vir dohodkov in jim zagotavlja stalna plačila ter ker bi jih bilo treba zaščititi pred nepoštenimi praksami velikih in prevladujočih medijskih podjetij in podjetij s pretočnimi platformami; |
| --- | --- |

AC.

ker je položaj samozaposlenih umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev na trgu dela dodatno omajan, ker kolektivnih pogajanj ni ali so ovirana, kar vodi v nezadostno socialno zaščito in dolgoročno negativno vpliva na njihov položaj in varnost; ker je za večino ustvarjalcev in umetnikov v Evropi kolektivno upravljanje avtorskih pravic pomemben vir dohodkov in jim zagotavlja stalna plačila ter ker bi jih bilo treba zaščititi pred nepoštenimi praksami velikih in prevladujočih medijskih podjetij in podjetij s pretočnimi platformami;

| AD. | ker je čezmejna mobilnost bistven del delovanja umetnikov, avtorjev, izvajalcev ter vseh kulturnih ustvarjalcev in kulturnih delavcev, vendar ga pogosto ovirajo birokratski postopki, pomanjkanje jasnih informacij ter številna upravna pravila in zahteve v državah članicah, zlasti kar zadeva socialno zaščito, obdavčitev ter zapletene in drage postopke zaradi posebnih zahtev pri prevozu občutljive umetniške opreme; ker te ovire za čezmejno kulturno mobilnost ogrožajo načelo prostega gibanja; |
| --- | --- |

AD.

ker je čezmejna mobilnost bistven del delovanja umetnikov, avtorjev, izvajalcev ter vseh kulturnih ustvarjalcev in kulturnih delavcev, vendar ga pogosto ovirajo birokratski postopki, pomanjkanje jasnih informacij ter številna upravna pravila in zahteve v državah članicah, zlasti kar zadeva socialno zaščito, obdavčitev ter zapletene in drage postopke zaradi posebnih zahtev pri prevozu občutljive umetniške opreme; ker te ovire za čezmejno kulturno mobilnost ogrožajo načelo prostega gibanja;

| AE. | ker javna nepovratna sredstva štejejo za najbistvenejšo in najučinkovitejšo obliko finančne podpore za kulturni in ustvarjalni sektor, vendar so pogosto nezadostna, preveč birokratska, dostop do njih pa je prezapleten ali nemogoč, zlasti za marginalizirane skupine, in ker so včasih zaradi političnega vpliva pristranska, kar zlasti ambiciozne umetnike in ustvarjalce odvrača od prijave; ker je poleg tega dostop do javnih nepovratnih sredstev oviran tudi zato, ker Komisija ni pripravila krovne evropske strategije financiranja za ta sektor, ker sredstva prihajajo iz različnih virov v večletnem finančnem okviru in ker so ti viri premalo dostopni vsem; |
| --- | --- |

AE.

ker javna nepovratna sredstva štejejo za najbistvenejšo in najučinkovitejšo obliko finančne podpore za kulturni in ustvarjalni sektor, vendar so pogosto nezadostna, preveč birokratska, dostop do njih pa je prezapleten ali nemogoč, zlasti za marginalizirane skupine, in ker so včasih zaradi političnega vpliva pristranska, kar zlasti ambiciozne umetnike in ustvarjalce odvrača od prijave; ker je poleg tega dostop do javnih nepovratnih sredstev oviran tudi zato, ker Komisija ni pripravila krovne evropske strategije financiranja za ta sektor, ker sredstva prihajajo iz različnih virov v večletnem finančnem okviru in ker so ti viri premalo dostopni vsem;

| AF. | ker je za samostojne delavce največ negotovosti pri dostopu do sistemov socialne varnosti ter do nacionalnih in evropskih nepovratnih sredstev, skladov in drugih možnosti financiranja; |
| --- | --- |

AF.

ker je za samostojne delavce največ negotovosti pri dostopu do sistemov socialne varnosti ter do nacionalnih in evropskih nepovratnih sredstev, skladov in drugih možnosti financiranja;

| AG. | ker je pandemija covida-19 osvetlila, kako odvisni so umetniki od javne in zasebne kratkoročne finančne podpore ter srednjeročne podpore na podlagi projektov, kar kaže na splošne strukturne težave v sektorju; |
| --- | --- |

AG.

ker je pandemija covida-19 osvetlila, kako odvisni so umetniki od javne in zasebne kratkoročne finančne podpore ter srednjeročne podpore na podlagi projektov, kar kaže na splošne strukturne težave v sektorju;

| AH. | ker je dostop do financiranja še vedno glavni izziv, zlasti za majhne akterje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, vključno s posameznimi umetniki, skupinami umetnikov ter kulturnimi in ustvarjalnimi delavci, ki pogosto niso upravičeni do posojil in bančnih jamstev, kar še povečuje pomen dostopa do javnih in zasebnih nepovratnih sredstev in subvencij; ker je treba ponovno poudariti, kako pomembno je podpirati vse kulturne sektorje, vključno s poklici na področju kulturnega posredovanja, ki imajo ključno vlogo pri zagotavljanju povezave med javnostjo in umetniškim delom ali dediščino, s čimer se omogoča dostop do kulture in njeno širjenje v javnosti; |
| --- | --- |

AH.

ker je dostop do financiranja še vedno glavni izziv, zlasti za majhne akterje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, vključno s posameznimi umetniki, skupinami umetnikov ter kulturnimi in ustvarjalnimi delavci, ki pogosto niso upravičeni do posojil in bančnih jamstev, kar še povečuje pomen dostopa do javnih in zasebnih nepovratnih sredstev in subvencij; ker je treba ponovno poudariti, kako pomembno je podpirati vse kulturne sektorje, vključno s poklici na področju kulturnega posredovanja, ki imajo ključno vlogo pri zagotavljanju povezave med javnostjo in umetniškim delom ali dediščino, s čimer se omogoča dostop do kulture in njeno širjenje v javnosti;

| AI. | ker so številni zasebni vlagatelji in javni financerji med krizo zmanjšali ali ukinili svojo finančno podporo kulturnim projektom, zlasti tistim s čezmejno razsežnostjo; ker to poudarja pomen zanesljivega in stalnega javnega financiranja; |
| --- | --- |

AI.

ker so številni zasebni vlagatelji in javni financerji med krizo zmanjšali ali ukinili svojo finančno podporo kulturnim projektom, zlasti tistim s čezmejno razsežnostjo; ker to poudarja pomen zanesljivega in stalnega javnega financiranja;

| AJ. | ker sta izobraževanje in kultura ključna za oblikovanje vključujočih in povezanih družb za vse, spodbujanje vključevanja in ohranjanje evropske konkurenčnosti; |
| --- | --- |

AJ.

ker sta izobraževanje in kultura ključna za oblikovanje vključujočih in povezanih družb za vse, spodbujanje vključevanja in ohranjanje evropske konkurenčnosti;

| AK. | ker so podjetja za storitve pretakanja s sedežem zunaj EU povečala svoje naložbe v infrastrukturo kulturnega in ustvarjalnega sektorja v državah članicah, da bi ustvarile dodatne vsebine, namenjene spletni distribuciji; |
| --- | --- |

AK.

ker so podjetja za storitve pretakanja s sedežem zunaj EU povečala svoje naložbe v infrastrukturo kulturnega in ustvarjalnega sektorja v državah članicah, da bi ustvarile dodatne vsebine, namenjene spletni distribuciji;

| AL. | ker so umetniki pogosto tarča rasizma, ksenofobije, diskriminacije in izključevanja zaradi svoje zaznane identitete, ki je posledica strukturnih in institucionalnih simboličnih gest in rasizma, kar ima za posledico trenja v odnosih in sodelovanju z ustreznimi institucijami ter omejevanje njihove umetniške svobode; |
| --- | --- |

AL.

ker so umetniki pogosto tarča rasizma, ksenofobije, diskriminacije in izključevanja zaradi svoje zaznane identitete, ki je posledica strukturnih in institucionalnih simboličnih gest in rasizma, kar ima za posledico trenja v odnosih in sodelovanju z ustreznimi institucijami ter omejevanje njihove umetniške svobode;

| AM. | ker so invalidni umetniki izključeni iz politike in financiranja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ker se ne upoštevajo na primer njihova omejena mobilnost ali izzivi, ki jih zanje predstavljajo birokratski postopki financiranja; |
| --- | --- |

AM.

ker so invalidni umetniki izključeni iz politike in financiranja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ker se ne upoštevajo na primer njihova omejena mobilnost ali izzivi, ki jih zanje predstavljajo birokratski postopki financiranja;

| AN. | ker kljub visokemu deležu žensk v kulturnem in ustvarjalnem sektorju še vedno obstajajo precejšnja diskriminacija na podlagi spola, pomanjkanje dostopa, plačna vrzel med spoloma ter ovire za zastopanost in prepoznavnost; ker ženske redko zasedajo ključne ustvarjalne vloge ali vodstvene položaje v kulturnih ustanovah; ker so umetnice pogosto utišane in deležne nesorazmernih kritik zaradi svojega dela, ženske in LGBTIQ+ umetniki pa so pogosteje tarča napadov ali izpostavljeni omejitvam; |
| --- | --- |

AN.

ker kljub visokemu deležu žensk v kulturnem in ustvarjalnem sektorju še vedno obstajajo precejšnja diskriminacija na podlagi spola, pomanjkanje dostopa, plačna vrzel med spoloma ter ovire za zastopanost in prepoznavnost; ker ženske redko zasedajo ključne ustvarjalne vloge ali vodstvene položaje v kulturnih ustanovah; ker so umetnice pogosto utišane in deležne nesorazmernih kritik zaradi svojega dela, ženske in LGBTIQ+ umetniki pa so pogosteje tarča napadov ali izpostavljeni omejitvam;

| AO. | ker umetniki in kulturni delavci, ki so pripadniki marginaliziranih skupin, vključno z ženskami, mladimi, predstavniki rasnih, etničnih in geografskih manjšin, osebami iz občutljivih socialno-ekonomskih okolij, invalidi, LGBTIQ+ osebami, težje dostopajo do umetniških in kulturnih poklicev in imajo manj možnosti za dolgoletno kariero v tem sektorju; ker je pandemija covida-19 še posebej močno prizadela ženske in ker je zaostrila že obstoječe ovire pri dostopu, enakem plačilu, zastopanosti in prepoznavnosti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, s katerimi se soočajo te skupine; |
| --- | --- |

AO.

ker umetniki in kulturni delavci, ki so pripadniki marginaliziranih skupin, vključno z ženskami, mladimi, predstavniki rasnih, etničnih in geografskih manjšin, osebami iz občutljivih socialno-ekonomskih okolij, invalidi, LGBTIQ+ osebami, težje dostopajo do umetniških in kulturnih poklicev in imajo manj možnosti za dolgoletno kariero v tem sektorju; ker je pandemija covida-19 še posebej močno prizadela ženske in ker je zaostrila že obstoječe ovire pri dostopu, enakem plačilu, zastopanosti in prepoznavnosti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, s katerimi se soočajo te skupine;

| AP. | ker sta svoboda izražanja in svoboda umetnosti, zapisani v Listini EU o temeljnih pravicah, trenutno v več državah članicah ogroženi zaradi vmešavanja države in politično usmerjenih omejitev ter sta včasih ovirani zaradi uporabe protiteroristične zakonodaje ali obtožb, da umetniška dela žalijo verske občutke ali nacionalne simbole ali se zdijo žaljiva ali neustrezna, zaradi česar prihaja tudi do primerov samocenzure; |
| --- | --- |

AP.

ker sta svoboda izražanja in svoboda umetnosti, zapisani v Listini EU o temeljnih pravicah, trenutno v več državah članicah ogroženi zaradi vmešavanja države in politično usmerjenih omejitev ter sta včasih ovirani zaradi uporabe protiteroristične zakonodaje ali obtožb, da umetniška dela žalijo verske občutke ali nacionalne simbole ali se zdijo žaljiva ali neustrezna, zaradi česar prihaja tudi do primerov samocenzure;

| AQ. | ker so bili so nacionalni programi pomoči v času krize razdrobljeni in še vedno so, zlasti pomoč delavcem v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, za katere ne veljajo nacionalne opredelitve umetnikov, med drugim takim samozaposlenim, kot so pisatelji in avtorji; |
| --- | --- |

AQ.

ker so bili so nacionalni programi pomoči v času krize razdrobljeni in še vedno so, zlasti pomoč delavcem v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, za katere ne veljajo nacionalne opredelitve umetnikov, med drugim takim samozaposlenim, kot so pisatelji in avtorji;

| AR. | ker se bo zaradi posledic pandemije cela generacija mladih umetnikov in kulturnih delavcev zaradi vse manjših možnosti težko zaposlila v kulturnem sektorju ali vpisala v visokošolsko izobraževanje na področju umetnosti; ker so umetniki, mlajši od 30 let, pogosteje brezposelni, sprejmejo neplačano delo in delajo v izkoriščevalskih delovnih pogojih, kot so neizplačane plače in negotove pogodbe; |
| --- | --- |

AR.

ker se bo zaradi posledic pandemije cela generacija mladih umetnikov in kulturnih delavcev zaradi vse manjših možnosti težko zaposlila v kulturnem sektorju ali vpisala v visokošolsko izobraževanje na področju umetnosti; ker so umetniki, mlajši od 30 let, pogosteje brezposelni, sprejmejo neplačano delo in delajo v izkoriščevalskih delovnih pogojih, kot so neizplačane plače in negotove pogodbe;

1.

poziva Komisijo in države članice, naj priznajo vrednost kulture same po sebi ter temeljno vlogo, ki jo ima kultura za družbo, njen napredek in našo blaginjo, gospodarstvo in vključevanje, ter to pretvorijo v zadostno in stalno finančno in strukturno podporo;

2.

obžaluje, da se kulturne dejavnosti pogosto obravnavajo kot nebistvene; opozarja, da ima kultura ključno vlogo v naši družbi, še zlasti v času krize, in zato poziva, naj se čim prej ponovno odprejo vsa kulturna prizorišča; priznava, da bo kulturni in ustvarjalni sektor sedanje izzive obvladal le, če se mu zagotovi takojšnja podpora in se uvedejo vsi potrebni nujni ukrepi ter če se obenem razmisli o urejenem oživljanju tega ključnega sektorja, tako da se zagotovi strukturna podpora prek inovacijskih programov in proračunskih virov, pa tudi prek možnosti za učenje na tem področju za mlajšo generacijo;

3.

poziva Komisijo, naj še naprej razvija in konsolidira okvir industrijske politike za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih gospodarskih dejavnosti v skladno, konkurenčno in dolgoročno strategijo, da bi spodbudila njihovo konkurenčnost, strateško vrednost za evropsko gospodarstvo in evropski način življenja ter jim omogočila, da uresničijo svoj potencial na področju ustvarjanja delovnih mest in rasti; poudarja potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja pri zaposlovanju in ponovni industrializaciji ter zlasti, da digitalno okolje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju odpira vse več priložnosti za mlade;

4.

poziva Komisijo in države članice, naj kulturni in ustvarjalni sektor vključijo v vsa orodja finančne podpore, kot sta programa InvestEU in NextGenerationEU; poudarja, da je treba ta sredstva usmerjati glede na posebnosti različnih sektorjev in velikost potencialnih upravičencev, da se zagotovijo združljive rešitve, ki ne ustvarjajo dodatnih neenakosti v EU;

5.

poziva države članice in Komisijo, naj prepoznajo evropsko dodano vrednost, ki ga ima čezmejno sodelovanje, in odstranijo vse ovire za trajnostno in vključujočo čezmejno mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev v EU ter med državami EU in tretjimi državami;

6.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo avtorje, izvajalce, druge ustvarjalne delavce in delavce v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, jim zagotovijo jasne informacije in smernice o možnostih za mobilnost ter naj pregledajo in po potrebi revidirajo upravne zahteve v vseh državah članicah, vključno z vizumi, obdavčitvijo, socialno varnostjo in dostopom do usposabljanja, ter o priznavanju umetniške izobrazbe, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem in akademskimi kvalifikacijami, da bi se poenostavil in poenotil dostop do vsega zgoraj naštetega, pa tudi do programov in sredstev Unije, ki bi lahko ustrezali njihovim potrebam, kot je program Ustvarjalna Evropa, vključno s programi, ki niso neposredno ali specifično namenjeni kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju; poziva, naj se s posebnimi programi, namenjenimi mobilnosti mladih ustvarjalcev in inovatorjev, spodbujajo izmenjave in inovacije na področju kulture in ustvarjalnosti;

7.

pozdravlja odprtje informacijskih točk o mobilnosti, ki bodo umetnikom in kulturnim delavcem nudile pomoč in podpirale trajnostno mobilnost; poziva vse države članice, naj vzpostavijo vsaj eno takšno točko za mobilnost in informacije, ki bo umetnikom ter kulturnim in ustvarjalnim delavcem nudila brezplačno in prilagojeno podporo; priporoča Komisiji, naj zagotovi doslednejše in celovitejše informacije o mobilnosti, prilagojene čezmejnim delavcem v kulturi, pa tudi avtorjem, izvajalcem in ustvarjalcem, in sicer s pobudami, kot so posodobljene zbirke orodij in priročniki;

8.

poziva Komisijo, naj umetnikom zagotovi jasne informacije o vidikih mobilnosti, ki so povezani z odnosi med EU in Združenim kraljestvom;

9.

obsoja, da večina držav članic do izteka roka 7. junija 2021 ni prenesla Direktive (EU) 2019/790 o avtorski pravici na enotnem digitalnem trgu; obžaluje, da je Komisija smernice objavila šele tri dni pred iztekom roka za izvajanje; meni, da to kaže, da bi bilo treba tudi postopkovne zadeve urediti z uredbo;

10.

spodbuja države članice, naj zaposlenim v kulturnem in ustvarjalnem sektorju omogočijo davčne olajšave za stroške poslovanja v zvezi z njihovimi umetniškimi dejavnostmi ter za stroške, povezane z opremo ali usposabljanjem (izpopolnjevanjem in prekvalifikacijo);

11.

poudarja, da so potrebni podrobni, po spolu ločeni in primerljivi podatki in statistike o zaposlovanju in dohodkih v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

12.

spodbuja večjo sinergijo med kulturnim in izobraževalnim sektorjem ter večjo udeležbo umetniških in kulturnih šol in ustanov v dejavnostih programa Erasmus+ in v drugih ukrepih programov EU za študente in učitelje; poziva države članice, naj v celoti vključijo in spodbujajo dostop do umetnostnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter akademskih kvalifikacij kot del celostnega pristopa k okrevanju kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter družbe kot celote; ugotavlja, da je pomembno zagotoviti dostop do vseživljenjskega učenja, usposabljanja, izpopolnjevanja in preusposabljanja, med drugim s programi mentorstva, pa tudi s pripravo gradiva za usposabljanje na ravni EU za prehod iz izobraževanja v zaposlitev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

13.

poziva države članice, naj prenesejo Direktivo (EU) 2019/790 o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu z močnim poudarkom na zaščiti kulturnih in ustvarjalnih del in tistih, ki jih ustvarjajo, in naj zlasti zagotovijo pravično, primerno in sorazmerno plačilo za avtorje in izvajalce; poziva Komisijo, naj budno spremlja učinkovito izvajanje teh ključnih načel;

14.

poudarja pomen teritorialnih licenc v poslovnem modelu večine subjektov v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; želi spomniti na vmesni pregled uredbe o neupravičenem geografskem blokiranju, ki ga izvaja Komisija; opozarja, da je treba pred uvajanjem naknadnih ukrepov v vseh razpravah o avtorsko zaščitenih vsebinah upoštevati glas imetnikov pravic; opozarja, da dohodek od avtorskih pravic predstavlja bistvo pravičnega plačila za umetnike in ustvarjalce, pa tudi številne male akterje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; opozarja, da bi lahko imela vsaka drastična sprememba na tem področju resne posledice za številne med njimi;

15.

obžaluje zamudo pri prenosu direktiv (EU) 2019/790 in 2019/789 (12) v državah članicah, pri čemer je le nekaj držav članic izkoristilo možnost uvedbe mehanizmov za primerna plačila, predvideno v členu 18; poziva države članice, naj na podlagi člena 18 Direktive (EU) 2019/790 oblikujejo učinkovite mehanizme za plačila;

16.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju nedavno sprejetih direktiv o avtorskih pravicah spodbuja kolektivno upravljanje pravic, v prihodnjih pobudah pa naj zagotovi pravično plačilo za ustvarjalce in veliko dostopnost kulturnih in ustvarjalnih del za javnost;

17.

poziva Komisijo, naj prek programa Ustvarjalna Evropa učinkovito izvaja pobude za enakost spolov, vključenost in integracijo na kulturnem in avdiovizualnem področju ter spremlja njihove rezultate;

18.

poziva Komisijo, naj oceni učinek evropskih platform za pretakanje glasbe, da bi zagotovili preglednost pri njihovih algoritmih priporočil, saj ti v veliki meri določajo vsebine, ki jih potrošniki poslušajo in vidijo na seznamih vsebin in uporabniških vmesnikih, ter naj pretehta uvedbo pozitivnih obveznosti za spodbujanje kulturne raznolikosti in možnosti za odkrivanje evropskih del v njihovih storitvah;

19.

odločno obsoja stereotipe, seksizem in spolno nadlegovanje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

20.

pozdravlja pobude nekaterih držav članic, da v izbirnem postopku za visoka mesta v javnih kulturnih ustanovah spodbujajo enakost spolov;

21.

kulturi in umetnosti priznava osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti in promoviranju vključujoče družbe ter boju proti vsem oblikam diskriminacije;

22.

poudarja, da je sedanja pandemija poudarila pomen digitalne sfere in povečala odvisnost umetnikov in uporabnikov od prevladujočih digitalnih platform; v zvezi s tem poudarja potrebo po večji preglednosti; opozarja, da za nekatere umetnike in ustvarjalce, ki so bili v glavnem odvisni od javnih dogodkov, ta sprememba ekonomske paradigme predstavlja velik izziv za stabilen prihodek; je zaskrbljen, ker v tem novem poslovnem modelu številni umetniki in ustvarjalci ne morejo doseči enakega zneska prihodkov, saj jim prevladujoče ali velike pretočne platforme vsiljujejo klavzule o odkupu, zaradi česar so prikrajšani za licenčnine ter ustrezno in sorazmerno plačilo; zato poziva Komisijo, naj oceni stanje in uvede ukrepe, s katerimi bo poskrbela, da bodo prihodki ustrezno in pravično prerazporejeni med vse ustvarjalce, umetnike in imetnike pravic;

23.

pozdravlja začetno oceno učinka Komisije in nedavno javno posvetovanje o kolektivnih pogodbah za samozaposlene, kjer se ugotavljajo možnosti za odpravo ovir v pravu o konkurenci za kolektivna pogajanja za samozaposlene oziroma samostojne delavce; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj uporabi čim širši pristop in poskrbi, da bodo imeli dostop do kolektivnih pogajanj vsi samostojni samozaposleni, tudi umetniki in kulturni delavci; poziva Komisijo, naj poglobljeno oceni veljavne predpise o državni pomoči in njihovo uresničevanje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter morebitno potrebno prilagoditev; poziva države članice, naj vsem delavcem v kulturnem in ustvarjalnem sektorju priznajo pravico do združevanja ter naj spodbujajo kolektivna pogajanja;

24.

poudarja, da je atipična zaposlitev (s krajšim delovnim časom ter pogodbami za določen čas, začasno delo in ekonomsko odvisna samozaposlitev) redna praksa v medijskem in kulturnem sektorju ter da je veliko umetnikov in kulturnih delavcev zaradi te prakse v negotovem položaju; poudarja, da je nujno treba izboljšati delovne pogoje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; spodbuja države članice, naj z navzgor usmerjeno konvergenco določijo minimalne standarde za umetnike in kulturne delavce v zvezi z delovnimi pogoji, pravičnim plačilom in socialno varnostjo, pri čemer naj priznajo posebnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, kot so sezonsko delo in nemonetizirana lastnost ustvarjalnosti;

25.

poziva Komisijo, naj predlaga evropski status umetnika ter oblikuje skupni okvir za delovne pogoje in minimalne standarde v vseh državah članicah EU, pri čemer je treba v celoti spoštovati pristojnosti držav članic in EU glede trga dela in kulturne politike, in sicer s pomočjo sprejetja ali uporabe svežnja usklajenih in celovitih smernic, med drugim glede pogodb, načinov kolektivnega zastopanja in upravljanja, socialne varnosti, zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti, pokojninskega zavarovanja, posredne in neposredne obdavčitve, netarifnih ovir in informacijske asimetrije; kot prvi korak v tej smeri pozdravlja prihajajoče razprave o statusu umetnikov na osnovi odprte metode koordinacije med državami članicami; poziva k ustanovitvi delovne skupine v okviru odprte metode koordinacije, da bi olajšali izmenjavo dobre prakse med državami članicami ter olajšali spremljanje napredka pri izboljševanju delovnih pogojev za umetnike;

26.

poziva Komisijo, naj pripravi pregled obstoječih opredelitev umetnikov in kulturnih delavcev v državah članicah, da bo mogoče oblikovati skupni dogovor, ki se bo uporabljal pri oblikovanju politik EU in statistiki na področju kulture; ugotavlja, da bi bilo treba pri taki opredelitvi upoštevati, da gre pri kulturnem delu v prvi vrsti za proces, ter priznati delovno intenzivnost tega dela na različnih stopnjah ustvarjalnega procesa; meni, da bi morali to opredelitev uskladiti tudi s priporočilom Unesca iz leta 1980 o statusu umetnikov;

27.

poziva k večji čezmejni prenosljivosti in priznavanju kulturnih in ustvarjalnih spretnosti, kvalifikacij in diplom, da bi olajšali mobilnost ljudi, ki delajo v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

28.

poziva države članice in Komisijo, naj podprejo programe poklicnega usposabljanja in pobude za poklicni razvoj vseh avtorjev, izvajalcev in kulturnih ustvarjalcev, da bi jih zlasti podprli pri pridobivanju digitalnih, podjetniških in drugih znanj in spretnosti, s čimer bi lahko izkoristili digitalne možnosti za promoviranje svojega dela in sodelovanje z drugimi umetniki;

29.

poziva vse države članice, naj spoštujejo svojo odgovornost in obveznost, da spodbujajo in zaščitijo umetniško svobodo, uresničujejo temeljno pravico do svobode izražanja in zagotovijo, da bodo lahko državljani EU svobodno uživali v umetniških stvaritvah in sodelovali v kulturi, ter poziva Komisijo, naj sankcionira države članice, ki ne spoštujejo svojih obveznosti; poziva Komisijo, naj opravi nadaljnje raziskave o tej temi ter pripravi časovni načrt, kako bolje zaščititi svobodo umetniškega izražanja v Evropi; poziva države članice, naj skupaj oblikujejo strukturiran dialog med umetniki, pravnimi strokovnjaki in ustreznimi deležniki, določijo skupne standarde za svobodo umetniškega izražanja ter pripravijo in uresničijo ustrezne smernice;

30.

pozdravlja nedavne sklepe Sveta o okrevanju, odpornosti in trajnostnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, zlasti poziv k pravičnemu in trajnostnemu trgu dela ter socialni zaščiti za delavce v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ter da je treba zaščititi dohodek umetnikov; poziva države članice, naj si prizadevajo za hitro uresničevanje teh sklepov;

31.

poziva države članice, naj umetnikom in kulturnim delavcem zagotovijo popoln dostop do socialne zaščite, ne glede na njihov zaposlitveni status, vštevši dostop do nadomestila za primer brezposelnosti, zdravstvenega varstva in pokojnin; poziva države članice in Komisijo, naj uvedejo specifične ukrepe za različne skupine ustvarjalnih poklicev, namenjene reševanju problematike nezanesljivega dohodka, neplačanega dela in negotove zaposlitve ter zaščiti minimalnega standarda za njihov dohodek;

32.

poziva države članice, naj pri oblikovanju vseh ustreznih politik, programov financiranja in dejavnosti ustrezno upoštevajo edinstven položaj umetnikov iz marginaliziranih skupin ter odpravijo vse ovire za doseganje enakosti spolov v tem sektorju, zlasti z uvedbo ukrepov, ki omogočajo enak dostop, udeležbo in zastopanost vseh kulturnih delavcev in umetnikov;

33.

poziva države članice, naj povečajo svojo podporo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju s krepitvijo javnih naložb in spodbujanjem zasebnih naložb v kulturni in ustvarjalni sektor ter javno-zasebnih partnerstev; poziva države članice, naj umetnikom in vsem kulturnim ustvarjalcem zagotovijo lažji dostop do finančnih sredstev;

34.

poziva države članice, naj diverzificirajo vire podpore kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju ter zagotovijo, da ne bo prišlo do finančnih rezov in zmanjšanja obstoječih sredstev, saj si ta sektor še vedno ni povsem opomogel od prejšnjega obdobja rezov;

35.

poziva Komisijo in države članice, naj z zmanjšanjem upravnega bremena na vseh stopnjah postopka prijave in poročanja olajšajo dostop do javnih nepovratnih sredstev in posojil ter naj zagotovijo preglednost; poudarja, da je treba spodbujati sinergije med vsemi shemami financiranja EU na tem področju, kot so Obzorje Evropa, Ustvarjalna Evropa, InvestEU, Digitalna Evropa, skladi kohezijske politike ter instrument za okrevanje in odpornost, ter kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju dodeliti konkretne zneske, da bi bolje podprli umetnike in kulturne delavce ter zagotovili nove, dostopne in po možnosti redne tokove financiranja;

36.

poudarja, da je treba ustrezen delež ukrepov za oživitev gospodarstva usmeriti v kulturni in ustvarjalni sektor; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj kulturo vključijo v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost ter ji namenijo vsaj 2 % proračunskih sredstev iz instrumenta za okrevanje in odpornost s konkretnimi in vključujočimi ukrepi, ki bodo dostopni za vse, tako da nihče ne bo zapostavljen; je zelo zaskrbljen, ker se zdi, da je v načrtih nekaterih držav članic temu sektorju namenjen nižji odstotek ali pa namenska sredstva zanj sploh niso predvidena; poziva Komisijo, naj objavi podatke o zneskih in namenu sredstev, predvidenih v teh načrtih, da se zagotovi preglednost in olajša demokratični nadzor;

37.

znova poudarja, kako pomembno je podpirati vse kulturne sektorje, vključno s poklici na področju kulturnega posredovanja, ki imajo ključno vlogo pri zagotavljanju povezave med javnostjo in umetniškim delom ali dediščino, s čimer se omogoča dostop do kulture in njeno širjenje v javnosti;

38.

poudarja, da je bil kulturni in ustvarjalni sektor prvi sektor pod udarom pandemije, hkrati ga je pandemija najbolj prizadela in tudi zadnji okreva, glede na omejitve števila obiskovalcev kulturnih dogodkov in prizorišč pa je pričakovati, da bo njegovo okrevanje še počasnejše; poudarja, da mora okrevanje kulturnega in ustvarjalnega sektorja potekati vzporedno s prehodom na trajnostnost v tem sektorju; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo kratkoročno okrevanje celotnega kulturnega ekosistema, dolgoročno povečajo odpornost, konkurenčnost in inovativnost kulturnega in ustvarjalnega sektorja, ga okrepijo z zagotavljanjem pravične in strukturirane podpore za vse, zlasti za najbolj ranljive akterje, spodbujajo zaposlitvene možnosti za umetnike, avtorje, izvajalce, kulturne delavce in delavce na področju kulturnega posredovanja, podpirajo sodelovanje med različnimi področji ter zagotovijo celovito spremljanje socialno-ekonomskih razmer v tem sektorju s pomočjo evropskega okvira za delovne pogoje, da se bo v prihodnosti čim učinkoviteje spoprijel z morebitnimi večjimi krizami ter da bo bolje pripravljen na digitalni in zeleni prehod;

39.

poudarja, da morebitni ukrepi, sprejeti za pomoč kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju pri okrevanju, ne bi smeli biti usmerjeni le v gospodarsko oživitev, temveč bi jih bilo treba uporabiti tudi za izboljšanje delovnih pogojev umetnikov in kulturnih delavcev, za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo teh delavcev, da bodo lažje sodelovali v digitalni dobi in svetu, ter za naložbe v zeleno inovacijsko moč kulturnega in ustvarjalnega sektorja, ki so gonilna sila trajnostnosti, ter za prve uporabnike in omogočitvene dejavnike za prelomne tehnologije, potrebne za boj proti podnebnim spremembam; poudarja izzive, ki jih digitalizacija prinaša kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju, ter posledično potrebo po nenehnem ponovnem razmisleku in preoblikovanju poslovnih modelov, da bi razvili tržno usmerjene rešitve, ki temeljijo na velepodatkih, računalništvu v oblaku, IKT, umetni inteligenci in močni vlogi spletnih platform; poudarja, da je za imetnike pravic v evropskem kulturnem in ustvarjalnem sektorju pomembno, da imajo dostop do podatkov občinstva in sistemov za priporočanje vsebin ter da so ti pregledni; zato poudarja pomen zagotovljenega financiranja za digitalizacijo, ohranjanje in spletno dostopnost kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter naše evropske kulturne dediščine;

40.

poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo in izmenjujejo zanesljive podatke o dobri praksi in metodah za razdeljevanje pomoči v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; poziva tudi k izmenjavi dobre prakse o najučinkovitejših načinih za kratkoročno in srednjeročno porazdelitev sredstev za okrevanje, da bi zagotovili čim večjo pokritost kulturnega in ustvarjalnega sektorja, tako da noben umetnik ali kulturni delavec ne bi bil zapostavljen;

41.

poudarja pomen plačil za avtorje in izvajalce na spletu in zunaj njega, zlasti s spodbujanjem kolektivnih pogajanj;

42.

poziva Komisijo, naj kulturni in ustvarjalni sektor stalno spremlja z rednimi študijami o položaju umetnikov, da bi dobili točne, zanesljive, posodobljene in sektorske podatke na evropski ravni za zanesljivo oblikovanje politik ter boljši pregled kulturnega in ustvarjalnega sektorja za boljšo pripravljenost na morebitne prihodnje krize;

43.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so se v času krize številni kulturni ekosistemi delavcev in organizacij prilagodili novim oblikam digitalne distribucije in so uporabili inovativne načine za doseganje občinstva; vseeno poudarja, da digitalna interakcija ne bi smela nadomestiti osebnih kulturnih izkušenj iz prve roke;

44.

spodbuja uporabo novih tehnologij, kot je umetna inteligenca, da bodo lahko umetniki raziskali nove načine za ustvarjanje in razširjanje svojega dela ter bolje izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalno okolje;

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 460, 21.12.2018, str. 12.

1

(2)  UL C 238, 6.7.2018, str. 28.

2

(3)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 223.

3

(4)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

4

(5)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

5

(6)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

6

(7)  UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

7

(8)  UL L 107, 26.3.2021, str. 30.

8

(9)  Študija – The situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union (Položaj umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanje kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 1. februar 2021.

9

The situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(10)  Informativno poročilo – The situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union (Položaj umetnikov in kulturnih delavcev ter okrevanje kulture po pandemiji covida-19 v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 4. maj 2021.

10

The situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi pandemije covida-19 in po njej), januar 2021.

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  Direktiva (EU) 2019/789 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi pravil glede izvrševanja avtorske in sorodnih pravic, ki se uporabljajo za določene spletne prenose radiodifuznih organizacij in retransmisije televizijskih ter radijskih programov, in spremembi Direktive Sveta 93/83/EGS (UL L 130, 17.5.2019, str. 82).

12

---

četrtek 21. oktobra 2021

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

Preglednost EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 4, 6, 9, 15(3) in 122(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 4, 6, 9, 15(3) in 122(1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3 in 35, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3 in 35,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961, zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961, zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju člena 31 Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: sporazum TRIPS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31 Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: sporazum TRIPS),

| — | ob upoštevanju resolucije, sprejete na plenarnem zasedanju 72. generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije 28. maja 2019 z naslovom Improving the transparency of markets for medicines, vaccines, and other health products (Izboljšanje preglednosti trgov z zdravili, cepivi in drugimi zdravstvenimi proizvodi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, sprejete na plenarnem zasedanju 72. generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije 28. maja 2019 z naslovom Improving the transparency of markets for medicines, vaccines, and other health products (Izboljšanje preglednosti trgov z zdravili, cepivi in drugimi zdravstvenimi proizvodi),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o boju proti pandemiji covida-19, zlasti resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o boju proti pandemiji covida-19, zlasti resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2020 z naslovom Strategija EU za cepiva proti COVID-19 (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2020 z naslovom Strategija EU za cepiva proti COVID-19 (COM(2020)0245),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 18. junija 2020 o odobritvi sporazuma z državami članicami o nabavi cepiv proti covidu-19 v imenu držav članic in z njim povezanih postopkov, vključno s Prilogo (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 18. junija 2020 o odobritvi sporazuma z državami članicami o nabavi cepiv proti covidu-19 v imenu držav članic in z njim povezanih postopkov, vključno s Prilogo (C(2020)4192),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti sodb v zadevah C-183/95 in C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti sodb v zadevah C-183/95 in C-221/10 (6),

| — | ob upoštevanju vrste preiskav in pobud evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s preglednostjo odziva uprave EU na pandemijo covida-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrste preiskav in pobud evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s preglednostjo odziva uprave EU na pandemijo covida-19 (7),

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2361(2021) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 27. januarja 2021 z naslovom Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations (Cepiva proti covidu-19: etični, pravni in praktični vidiki) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2361(2021) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 27. januarja 2021 z naslovom Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations (Cepiva proti covidu-19: etični, pravni in praktični vidiki) (8),

| — | ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini ter njenih protokolov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini ter njenih protokolov (9),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticije št. 1477/2020, 0062/2021 in 0066/2021, v katerih je izražena zaskrbljenost zaradi nepreglednosti Evropske unije pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticije št. 1477/2020, 0062/2021 in 0066/2021, v katerih je izražena zaskrbljenost zaradi nepreglednosti Evropske unije pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19;

| B. | ker se v prejetih peticijah zahteva, da se pravočasno objavijo vse podrobnosti pogodb o cepivu proti covidu-19, ki so jih sklenile Komisija, države članice in farmacevtska industrija, ter podatki o kliničnih preskušanjih na ravni bolnikov in da se začasno suspendira veljavnost predpisov o patentih, da bi omogočili hiter, pravičen in univerzalen dostop do cepiv po vsem svetu; |
| --- | --- |

B.

ker se v prejetih peticijah zahteva, da se pravočasno objavijo vse podrobnosti pogodb o cepivu proti covidu-19, ki so jih sklenile Komisija, države članice in farmacevtska industrija, ter podatki o kliničnih preskušanjih na ravni bolnikov in da se začasno suspendira veljavnost predpisov o patentih, da bi omogočili hiter, pravičen in univerzalen dostop do cepiv po vsem svetu;

| C. | ker je popolna preglednost v zvezi z vsemi podrobnostmi raziskav ter razvoja, nakupa in distribucije cepiv proti covidu-19 temeljni pogoj, da bi se zaupanje državljanov v cepiva in način, kako so institucije porabile ogromne vsote javnih sredstev, povečalo; ker je kakršna koli nepreglednost v zvezi z najhujšo krizo na področju javnega zdravja v sodobnem času kršitev pravice državljanov do obveščenosti in je lahko vzrok za negotovost, širjenje dezinformacij in povečano tveganje za nezaupanje v cepljenje, kar spodkopava hitro in učinkovito ukrepanje proti pandemiji; ker je preglednost temeljni steber za uspeh strategije EU za cepiva proti covidu-19; |
| --- | --- |

C.

ker je popolna preglednost v zvezi z vsemi podrobnostmi raziskav ter razvoja, nakupa in distribucije cepiv proti covidu-19 temeljni pogoj, da bi se zaupanje državljanov v cepiva in način, kako so institucije porabile ogromne vsote javnih sredstev, povečalo; ker je kakršna koli nepreglednost v zvezi z najhujšo krizo na področju javnega zdravja v sodobnem času kršitev pravice državljanov do obveščenosti in je lahko vzrok za negotovost, širjenje dezinformacij in povečano tveganje za nezaupanje v cepljenje, kar spodkopava hitro in učinkovito ukrepanje proti pandemiji; ker je preglednost temeljni steber za uspeh strategije EU za cepiva proti covidu-19;

| D. | ker je Evropska agencija za zdravila sprejela izredne ukrepe, da bi se čim bolj povečala preglednost njenih regulativnih dejavnosti v zvezi z zdravili in cepivi proti covidu-19, ki so odobrena ali so v postopku ocenjevanja, vključno z objavo poročil o kliničnih študijah, predloženih v vlogah za pridobitev dovoljenja za promet pri Evropski agenciji za zdravila; ker naj bi z ukrepi, ki jih izvaja Evropska agencija za zdravila, naslovili veliko zanimanje za informacije o zdravilih za covid-19 in podprli raziskave o njih na svetovni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska agencija za zdravila sprejela izredne ukrepe, da bi se čim bolj povečala preglednost njenih regulativnih dejavnosti v zvezi z zdravili in cepivi proti covidu-19, ki so odobrena ali so v postopku ocenjevanja, vključno z objavo poročil o kliničnih študijah, predloženih v vlogah za pridobitev dovoljenja za promet pri Evropski agenciji za zdravila; ker naj bi z ukrepi, ki jih izvaja Evropska agencija za zdravila, naslovili veliko zanimanje za informacije o zdravilih za covid-19 in podprli raziskave o njih na svetovni ravni;

| E. | ker farmacevtska podjetja v prvih dveh četrtletjih leta 2021 niso izpolnila svojih zavez glede dobave cepiva, kar je povzročilo znatne zamude v procesu cepljenja v državah članicah in tako resno ogrozilo javno zdravje; |
| --- | --- |

E.

ker farmacevtska podjetja v prvih dveh četrtletjih leta 2021 niso izpolnila svojih zavez glede dobave cepiva, kar je povzročilo znatne zamude v procesu cepljenja v državah članicah in tako resno ogrozilo javno zdravje;

| F. | ker je preglednost pri nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 osnova za sodelovanje na področju cepiv v Evropi; |
| --- | --- |

F.

ker je preglednost pri nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 osnova za sodelovanje na področju cepiv v Evropi;

| G. | ker je več kot 200 000 državljanov že podprlo evropsko državljansko pobudo „brez dobička na račun pandemije“, ki zahteva, da so podatki o proizvodnih stroških, javnih prispevkih ter učinkovitosti in varnosti cepiv in zdravil javni in da morajo biti pogodbe med javnimi organi in farmacevtskimi podjetji objavljene; |
| --- | --- |

G.

ker je več kot 200 000 državljanov že podprlo evropsko državljansko pobudo „brez dobička na račun pandemije“, ki zahteva, da so podatki o proizvodnih stroških, javnih prispevkih ter učinkovitosti in varnosti cepiv in zdravil javni in da morajo biti pogodbe med javnimi organi in farmacevtskimi podjetji objavljene;

| H. | ker je obvladovanje pandemije covida-19 preskus zaupanja za vse države članice in institucije EU, ki bo podlaga za odziv na morebitne izredne razmere na področju javnega zdravja v prihodnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je obvladovanje pandemije covida-19 preskus zaupanja za vse države članice in institucije EU, ki bo podlaga za odziv na morebitne izredne razmere na področju javnega zdravja v prihodnosti;

| I. | ker morajo Komisija in države članice pri pogajanjih o pogodbah za cepivo proti covidu-19 s farmacevtskimi podjetji delovati čim bolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani; ker Komisija ne želi razkriti imen strokovnjakov niti sedmih držav članic, ki so zastopane v skupni pogajalski skupini; ker je demokratična odgovornost osnovni pogoj, če naj ima strategija EU za cepiva učinkovito in verodostojno vlogo v svetovnih prizadevanjih v zvezi s cepljenjem; |
| --- | --- |

I.

ker morajo Komisija in države članice pri pogajanjih o pogodbah za cepivo proti covidu-19 s farmacevtskimi podjetji delovati čim bolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani; ker Komisija ne želi razkriti imen strokovnjakov niti sedmih držav članic, ki so zastopane v skupni pogajalski skupini; ker je demokratična odgovornost osnovni pogoj, če naj ima strategija EU za cepiva učinkovito in verodostojno vlogo v svetovnih prizadevanjih v zvezi s cepljenjem;

| J. | ker je družba izpostavljena dezinformacijam in ker se pogosto podajajo nasprotujoče si in zavajajoče informacije o nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

J.

ker je družba izpostavljena dezinformacijam in ker se pogosto podajajo nasprotujoče si in zavajajoče informacije o nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19;

| K. | ker so Komisija in države članice objavile le redigirane različice vnaprejšnjih pogodb o nakupu in pogodbe o nakupu, v katerih so ključne informacije izbrisane ali manjkajo, kar je vzrok za nepotrebno slabo preglednost in pomanjkanje zaupanja v družbi; |
| --- | --- |

K.

ker so Komisija in države članice objavile le redigirane različice vnaprejšnjih pogodb o nakupu in pogodbe o nakupu, v katerih so ključne informacije izbrisane ali manjkajo, kar je vzrok za nepotrebno slabo preglednost in pomanjkanje zaupanja v družbi;

| L. | ker imajo evropski državljani pravico, da od evropskih institucij in drugih uradnih virov prejmejo prave in resnične informacije o obvladovanju pandemije in boju proti covidu-19; ker so vsi evropski organi dolžni zagotoviti te informacije; |
| --- | --- |

L.

ker imajo evropski državljani pravico, da od evropskih institucij in drugih uradnih virov prejmejo prave in resnične informacije o obvladovanju pandemije in boju proti covidu-19; ker so vsi evropski organi dolžni zagotoviti te informacije;

| M. | ker je EU financirala velik del raziskav in razvoja cepiv, olajšala delo farmacevtskim podjetjem z vnaprejšnjimi naložbami, ki so zmanjšale tveganje, izdala pogojno odobritev, podprla proizvodno zmogljivost in kupila cepiva z javnim denarjem; |
| --- | --- |

M.

ker je EU financirala velik del raziskav in razvoja cepiv, olajšala delo farmacevtskim podjetjem z vnaprejšnjimi naložbami, ki so zmanjšale tveganje, izdala pogojno odobritev, podprla proizvodno zmogljivost in kupila cepiva z javnim denarjem;

| N. | ker Sodišče Evropske unije priznava splošno načelo, da mora imeti varovanje javnega zdravja nedvomno prednost pred gospodarskimi vidiki; |
| --- | --- |

N.

ker Sodišče Evropske unije priznava splošno načelo, da mora imeti varovanje javnega zdravja nedvomno prednost pred gospodarskimi vidiki;

| O. | ker mora Komisija ustrezno in učinkovito obveščati Parlament o vseh vidikih proračunskih posledic raziskav, razvoja, pogajanj, distribucije in uvedbe cepiv proti covidu-19 v Evropski uniji, da bo lahko Parlament v celoti opravljal svojo dolžnost, da nadzira izvrševanje proračuna EU; |
| --- | --- |

O.

ker mora Komisija ustrezno in učinkovito obveščati Parlament o vseh vidikih proračunskih posledic raziskav, razvoja, pogajanj, distribucije in uvedbe cepiv proti covidu-19 v Evropski uniji, da bo lahko Parlament v celoti opravljal svojo dolžnost, da nadzira izvrševanje proračuna EU;

| P. | ker večina farmacevtskih podjetij, vključenih v strategijo EU za cepiva proti covidu-19, doslej ni predložila podatkov o kliničnih preskušanjih na ravni bolnikov in ker bodo ti podatki objavljeni šele od sredine leta 2022 do konca leta 2023; |
| --- | --- |

P.

ker večina farmacevtskih podjetij, vključenih v strategijo EU za cepiva proti covidu-19, doslej ni predložila podatkov o kliničnih preskušanjih na ravni bolnikov in ker bodo ti podatki objavljeni šele od sredine leta 2022 do konca leta 2023;

| Q. | ker je evropska varuhinja človekovih pravic v šestmesečni preiskavi (10) delovanja Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) med krizo zaradi covida-19 odkrila vrzeli v njegovih praksah v zvezi s preglednostjo, in sicer tudi pri podatkih, na katerih temeljijo njegove ocene tveganja in interakcije z mednarodnimi partnerji, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija in kitajski center za nadzor in preprečevanje bolezni; ker je varuhinja človekovih pravic podala vrsto predlogov, da bi se omogočil večji javni nadzor in razumevanje dela Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni v zvezi s cepivi proti covidu-19; |
| --- | --- |

Q.

ker je evropska varuhinja človekovih pravic v šestmesečni preiskavi (10) delovanja Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) med krizo zaradi covida-19 odkrila vrzeli v njegovih praksah v zvezi s preglednostjo, in sicer tudi pri podatkih, na katerih temeljijo njegove ocene tveganja in interakcije z mednarodnimi partnerji, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija in kitajski center za nadzor in preprečevanje bolezni; ker je varuhinja človekovih pravic podala vrsto predlogov, da bi se omogočil večji javni nadzor in razumevanje dela Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni v zvezi s cepivi proti covidu-19;

| R. | ker je zaupnost cen za nakup zdravil praksa, ki lahko povzroči razdrobljenost notranjega trga na ravni držav članic; |
| --- | --- |

R.

ker je zaupnost cen za nakup zdravil praksa, ki lahko povzroči razdrobljenost notranjega trga na ravni držav članic;

| S. | ker bi bilo treba pospešitev rasti stopnje cepljenja proti covidu-19 po svetu obravnavati kot prednostno nalogo na področju javnega zdravja; ker njena sedanja rast ni dovolj, da bi preprečili poslabšanje pandemije, ki ga je mogoče pripisati bolj nalezljivim različicam covida-19 ter pojavu novih in še nevarnejših različic, za katere morda imunska zaščita, ki jo zagotavljajo obstoječa cepiva proti covidu-19, ne zadostuje; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo treba pospešitev rasti stopnje cepljenja proti covidu-19 po svetu obravnavati kot prednostno nalogo na področju javnega zdravja; ker njena sedanja rast ni dovolj, da bi preprečili poslabšanje pandemije, ki ga je mogoče pripisati bolj nalezljivim različicam covida-19 ter pojavu novih in še nevarnejših različic, za katere morda imunska zaščita, ki jo zagotavljajo obstoječa cepiva proti covidu-19, ne zadostuje;

1.

poudarja, kako pomembno se je skupaj, hitro in učinkovito odzvati na pandemijo covida-19 tako kot Evropska unija kot del svetovne skupnosti, ter priznava posebno odgovornost EU pri omogočanju enakopravnega in univerzalnega dostopa do cepiv proti covidu-19;

2.

izraža globoko obžalovanje, ker Komisija, države članice in farmacevtska podjetja ne zagotavljajo preglednosti pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19, zlasti kar zadeva nenehne kršitve podpisanih pogodb;

3.

poudarja omejitve Parlamenta kot sozakonodajalca zaradi nepregledne strategije za cepiva, ki jo je sprejela Komisija, zaradi česar Parlament ni mogel učinkovito nadzirati postopka nakupa in distribucije cepiva, kar je onemogočilo njegov nadzor nad pravilno uporabo proračuna Unije;

4.

poudarja, da je treba okrepiti dialog z državljani, da bi bolje razumeli njihove dejanske pomisleke in dvome glede cepljenja; poziva Komisijo, naj izboljša komunikacijo z javnostjo o strategiji EU za cepiva proti covidu-19, tako da bo jasna, pregledna in natančna, da bi izpolnila pravico državljanov EU do dostopa do informacij, ki so neposredno povezane z njihovim zdravjem, vključno z merili, po katerih so nekatera cepiva prednostno izbrana;

5.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o prihodnjem skupnem javnem naročilu cepiv z jasnimi določbami o preglednosti in porazdelitvi pristojnosti med akterji institucionalnega okvira EU in državami članicami ter o prihodnjih načinih zdravljenja covida-19 in zdravljenja z zdravili za redke bolezni v okviru farmacevtske strategije za Evropo; poziva Komisijo, naj pregleda pogoje sporazumov o zaupnosti cen, da bi odpravila sedanjo razdrobljenost evropskega notranjega trga;

6.

poziva Komisijo, naj razkrije člane skupin, vključenih v pogajanja o vnaprejšnjih pogodbah o nakupu in pogodbah o nakupu cepiva proti covidu-19 s farmacevtskimi podjetji; zahteva, da Komisija pojasni svoja merila za izbiro članov pogajalske skupine;

7.

poziva Komisijo, naj v postopek odločanja za odobritev prihodnjih pogodb vključi kontaktno skupino Komisije in Parlamenta za covid-19, ki jo je predsednica Komisije napovedala februarja 2021 (11), da bi se zagotovila večja preglednost v pogajalskem procesu; zahteva, da se tej skupini predložijo tedensko posodobljene informacije, vključno s podrobno študijo proizvodnje, uvoza, izvoza in napovedi odmerkov cepiva;

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost s takojšnjo objavo neredigiranih različic vnaprejšnjih pogodb o nakupu in pogodb o nakupu ter zlasti razkrije naslednje podrobnosti: znesek javnih naložb za razvoj cepiv; predplačila Komisije in plačila, ki jih bo izvršila vsakemu razvijalcu cepiva po dobavi, s podrobnostmi o porazdelitvi teh sredstev za razvoj in proizvodnjo cepiva; podrobnosti delitve stroškov med javnimi in zasebnimi vlagatelji za raziskave, razvoj in proizvodnjo cepiv; število odmerkov, ki se dodelijo posamezni državi in naj bi bili dobavljeni po četrtletjih; cene na odmerek; število in lokacije razpoložljivih proizvodnih obratov; podrobnosti o sporazumih o prihodnjih nadaljnjih nakupih; sistemi odgovornosti in nadomestil za morebitno škodo, ki jo povzročijo cepiva; sankcije v primeru kršitve pogodbe ali zamude pri dobavi; informacije o možni delitvi pravic intelektualne lastnine, zlasti o tem, ali Komisija obdrži kakršen koli vpliv na pravice intelektualne lastnine zaradi svojih začetnih naložb v proces razvoja cepiva, ter vse druge informacije, ki bi lahko bile v interesu javnosti; vloga Evropske agencije za zdravila in pristojnih nacionalnih organov pri določanju pogodbenih določb ter podrobnosti o prenosu tehnologije in donacijah tretjim državam ter vse povezane informacije, ki bi lahko bile v javnem interesu;

9.

poziva Komisijo, naj razkrije cene na odmerek za cepiva vseh proizvajalcev in poda podrobne informacije o svoji strategiji javnega naročanja, saj se cene cepiv med proizvajalci zelo razlikujejo;

10.

poziva Komisijo, naj kot pogoj za prihodnja pogajanja s farmacevtskimi podjetji določi, da je treba razkriti vse podrobnosti v zvezi s prihodnjimi pogodbami o cepivu proti covidu-19, ki so v javnem interesu, in je treba te pogodbe spoštovati, prav tako pa je treba spoštovati pogodbe za nakup drugih tehnologij v zvezi s covidom-19;

11.

je kritičen do odločitve Komisije, da ustanovitev novega evropskega organa za pripravljenost na izredne zdravstvene razmere in odzivanje nanj (HERA) ne bo potekala na podlagi rednega zakonodajnega postopka v skladu s členom 168 PDEU, zato ta organ ni polnopravna neodvisna agencija z mandatom za zaščito javnega interesa, ki bi bila pod enakim strogim nadzorom kot druge agencije EU; obžaluje, da se zaradi tega pristopa Komisije, na podlagi katerega je bil Parlament izključen iz nadzora nad delom HERA, še dodatno spodkopava preglednost in odgovornost za javno porabo in odločanje na področju javnega zdravja;

12.

poziva Komisijo, naj objavi vse morebitne kršitve pogodb, ki jih storijo farmacevtska podjetja, in razloge zanje ter uporabi vse razpoložljive instrumente, da bi kaznovala morebitne kršitve ali neupravičene zamude;

13.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje podrobne informacije o tem, kako so podjetja, ki so sklenila pogodbo, porabila plačila EU, vključno z metodologijo za njihovo merjenje ter načini nadzora in preverjanja; poziva Komisijo, naj podrobno razkrije vse proračunske posledice strategije EU za cepiva proti covidu-19;

14.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo podjetja, s katerimi so sklenjene pogodbe, čim prej dala na voljo vse rezultate kliničnih preskušanj in protokole za raziskave o morebitnem cepivu proti covidu-19, da jih bodo lahko ocenili neodvisni znanstveni strokovnjaki, ki niso strokovnjaki iz Evropske agencije za zdravila, vključno z načrti statističnih analiz, kliničnimi študijami in poročili; poudarja, da je treba v primeru, da se med kliničnimi preskušanji odkrijejo resni in/ali pogosti neželeni učinki, o tem nemudoma poročati;

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo podjetja, s katerimi so sklenjene pogodbe, objavljala podatke iz poročil o farmakovigilanci popolnoma v skladu s pravili o spoštovanju osebnih podatkov vključenih pacientov, ter naj spodbuja in spremlja javni nadzor nad neželenimi učinki, ki se pojavijo med uporabo cepiv;

16.

poziva Komisijo, naj izvede raziskavo o povezavi med stopnjo preglednosti pogodb o cepivih, zaupanjem javnosti v strategijo EU za cepiva in stopnjo izpostavljenosti dezinformacijam, da bi odpravili vzroke nezaupanja v cepljenje;

17.

poziva Komisijo, naj izvede in objavi oceno strategije EU za cepiva proti covidu-19 in svojega obveščanja javnosti, pri čemer naj podrobno pregleda vse elemente in pripravi priporočila o okviru za prihodnje evropsko skupno javno naročilo, zlasti v zvezi s preglednostjo;

18.

poziva Komisijo, naj še naprej izkazuje solidarnost z drugimi državami sveta, zlasti s tistimi, ki so del sosedske politike, in naj podpira njihova prizadevanja za preprečevanje virusa covida-19 in boj proti njemu;

19.

poudarja, da mora Komisija zagotoviti, da se bodo cepiva proti covidu-19 obravnavala kot svetovna javna dobrina v korist vseh, ter zagotoviti vsesplošen dostop do njih; meni, da se mora ta vidik odražati tudi v vseh povezanih pogodbah, sklenjenih s farmacevtskimi podjetji, tako da se vanje vključijo najmočnejši zaščitni ukrepi za razpoložljivost, dostopnost in cenovno dostopnost cepiv proti covidu-19; podpira svetovna prizadevanja, da bi bili cepiva proti covidu-19 ter s tem povezana oprema in zdravljenje na voljo vsem državam, tudi državam v razvoju; poudarja izjemen pomen prenosa tehnologije in izvoza bistvenih sestavin v tretje države, da bi se povečali globalna proizvodnja in distribucija cepiv proti covidu-19 in bi se pospešilo cepljenje po vsem svetu, kar bi preprečilo nadaljnjo rast števila smrtnih žrtev in hospitalizacij ter širjenje različic covida-19; priznava, da je glavna ovira za razpoložljivost cepiv proizvodna zmogljivost; poudarja, kako pomembna sta sodelovanje s podjetji, ki se ukvarjajo s tehnologijo mRNK, da bi vzpostavili nove proizvodne obrate za cepiva proti covidu-19 in z njim povezano opremo, ter povečanje prispevkov EU in ZDA za pobudo COVAX, pri čemer bi zagotovili preglednost vseh donacij v določenem časovnem obdobju, da bi rešili življenja v državah, ki niso bile vključene v distribucijo cepiva;

20.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo farmacevtska podjetja svoje znanje in podatke delila prek enotne tehnološke točke za covid-19 Svetovne zdravstvene organizacije ter da bodo uporabila vse možnosti, ki so na voljo, za povečanje proizvodnje in distribucije po vsem svetu, vključno z združevanjem z drugimi podjetji za razvojne in distribucijske procese;

21.

je trdno prepričan, da je treba predloge varuhinje človekovih pravic po strateški preiskavi OI/3/2020/TE za izboljšanje dela ECDC in njegovih praks preglednosti v celoti in dosledno izvajati, da bi povečali zaupanje javnosti EU za cepiva proti covidu-19, saj ima ECDC ključno vlogo pri zbiranju in objavljanju ključnih informacij o cepivih proti covidu-19;

22.

poziva Komisijo, naj objavi in oceni globalno strategijo EU za zagotovitev hitre in pravične distribucije cepiv po vsem svetu, vključno z njenim sodelovanjem v pobudi COVAX, enotno tehnološko točko za covid-19 in čezmejno dobavo materialov, potrebnih za proizvodnjo cepiv, ter strategijo za večjo proizvodno zmogljivost in merili za distribucijo odmerkov med državami;

23.

poziva Komisijo, naj pri podpisovanju prihodnjih pogodb s farmacevtskimi podjetji določi hiter in pravičen dostop do cepiv po vsem svetu kot enega glavnih ciljev EU, pri čemer naj upošteva klavzule v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in neizključnimi licencami, cene ter prizadevanja po najboljših močeh za povečanje proizvodnje in distribucije cepiv;

24.

poziva Komisijo, naj preko ustreznih kanalov okrepi dialog z državami v razvoju, da bi preučili izzive in težave, s katerimi se soočajo pri proizvodnji cepiv proti covidu-19, in se seznanili z njimi, da bi jim zagotovili potrebna sredstva in omogočili proizvodnjo cepiva proti covidu-19 na njihovem ozemlju, tako pa tudi zagotovili učinkovitejši boj proti pandemiji po vsem svetu;

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 154, 16.6.2017, str. 1.

1

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

2

(3)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

3

(4)  UL L 117, 5.5.2017, str. 1.

4

(5)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

5

(6)  Sodba Sodišča z dne 17. julija 1997 v zadevi Affish BV proti Rijksdienst voor de Keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, točka 43, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en; Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 19. aprila 2012 v zadevi Artegodan proti Komisiji, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

6

(7)  Pregled: https://www.ombudsman.europa.eu/sl/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Strateška preiskava evropske varuhinje človekovih pravic OI/3/2020/TE o načinu, kako je ECDC zbiral in sporočal informacije med krizo zaradi covida-19.

10

(11)  Evropska komisija, govor predsednice Ursule von der Leyen na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta o stanju strategije EU za cepiva proti covidu-19, 10. februar 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/speech_21_505.

11

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

Strategija EU za zmanjšanje emisij metana

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije UPDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije UPDEU),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ – za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ – za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju direktiv o kakovosti zunanjega zraka: Direktiva 2004/107/ES in Direktiva 2008/50/ES (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju direktiv o kakovosti zunanjega zraka: Direktiva 2004/107/ES in Direktiva 2008/50/ES (6),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz oktobra 2018 z naslovom The Future of Petrochemicals: Towards More Sustainable Plastics and Fertilizers (Prihodnost petrokemičnih proizvodov: za bolj trajnostne plastične proizvode in gnojila), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz oktobra 2018 z naslovom The Future of Petrochemicals: Towards More Sustainable Plastics and Fertilizers (Prihodnost petrokemičnih proizvodov: za bolj trajnostne plastične proizvode in gnojila),

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o emisijski vrzeli z dne 26. novembra 2019 in njegovega prvega zbirnega poročila o proizvodnji fosilnih goriv z dne 20. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o emisijski vrzeli z dne 26. novembra 2019 in njegovega prvega zbirnega poročila o proizvodnji fosilnih goriv z dne 20. novembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo z dne 18. maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo z dne 18. maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 23. novembra 2020 o kakovosti zraka v Evropi za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 23. novembra 2020 o kakovosti zraka v Evropi za leto 2020,

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) iz leta 2019 in poročila z delavnice IPBES iz leta 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) iz leta 2019 in poročila z delavnice IPBES iz leta 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah,

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja skupine glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije iz marca 2020 z naslovom Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good ((Na poti k trajnostnemu prehranskemu sistemu: Prehod s hrane kot blaga na hrano kot bolj skupno dobro), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja skupine glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije iz marca 2020 z naslovom Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good ((Na poti k trajnostnemu prehranskemu sistemu: Prehod s hrane kot blaga na hrano kot bolj skupno dobro),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0277/2021),

| A. | ker je metan močan toplogredni plin, ki ima v dvajsetletnem obdobju 80-krat intenzivnejši učinek od ogljikovega dioksida (CO2), zato je drugi najpomembnejši toplogredni plin, ter je tudi predhodno onesnaževalo, ki prispeva k nastajanju troposferskega ozona (O3), dandanes pa prispeva k približno četrtini svetovnega segrevanja (7); ker metan obsega 10 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU; ker modelirane poti za omejitev dviga temperature na 1,5 oC brez preseganja ali z omejenim preseganjem temperatur vključujejo velika, zmanjšanja emisij, predstavljeno v posebnem poročilu IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovem šestem poročilu o oceni stanja in v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) z naslovom Global Methane Assessment (Globalna ocena metana) iz leta 2021; ker bi po podatkih UNEP s 45-odstotnim zmanjšanjem emisij metana, ki jih povzroča človek, dvig svetovne temperature do leta 2040 zmanjšali za skoraj 0,3 oC in izpolnili dolgoročna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je metan močan toplogredni plin, ki ima v dvajsetletnem obdobju 80-krat intenzivnejši učinek od ogljikovega dioksida (CO2), zato je drugi najpomembnejši toplogredni plin, ter je tudi predhodno onesnaževalo, ki prispeva k nastajanju troposferskega ozona (O3), dandanes pa prispeva k približno četrtini svetovnega segrevanja (7); ker metan obsega 10 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU; ker modelirane poti za omejitev dviga temperature na 1,5 oC brez preseganja ali z omejenim preseganjem temperatur vključujejo velika, zmanjšanja emisij, predstavljeno v posebnem poročilu IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovem šestem poročilu o oceni stanja in v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) z naslovom Global Methane Assessment (Globalna ocena metana) iz leta 2021; ker bi po podatkih UNEP s 45-odstotnim zmanjšanjem emisij metana, ki jih povzroča človek, dvig svetovne temperature do leta 2040 zmanjšali za skoraj 0,3 oC in izpolnili dolgoročna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb;

| B. | ker je Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu z naslovom Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor navedla, da bi bilo treba za uresničitev scenarija podnebne nevtralnosti med letoma 2020 in 2030 emisije metana iz fosilnih goriv zmanjšati za 75 %; |
| --- | --- |

B.

ker je Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu z naslovom Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor navedla, da bi bilo treba za uresničitev scenarija podnebne nevtralnosti med letoma 2020 in 2030 emisije metana iz fosilnih goriv zmanjšati za 75 %;

| C. | ker je v energetskem sektorju mogoče doseči številne stroškovno zelo učinkovite prihranke emisij metana; ker je po podatkih iz Globalne ocene metana UNEP do konca tega desetletja emisije metana mogoče zmanjšati za 45 % ter je hitro in znatno zmanjšanje emisij metana mogoče doseči s pomočjo obstoječih tehnologij in z zelo nizkimi stroški; ker sledilnik za metan Mednarodne agencije za energijo ocenjuje, da je emisije metana, povezane z energijo, mogoče zmanjšati za 40 % brez neto stroškov, predvsem z odpravo puščanja in izpuščanja metana v sektorju fosilnega goriva; |
| --- | --- |

C.

ker je v energetskem sektorju mogoče doseči številne stroškovno zelo učinkovite prihranke emisij metana; ker je po podatkih iz Globalne ocene metana UNEP do konca tega desetletja emisije metana mogoče zmanjšati za 45 % ter je hitro in znatno zmanjšanje emisij metana mogoče doseči s pomočjo obstoječih tehnologij in z zelo nizkimi stroški; ker sledilnik za metan Mednarodne agencije za energijo ocenjuje, da je emisije metana, povezane z energijo, mogoče zmanjšati za 40 % brez neto stroškov, predvsem z odpravo puščanja in izpuščanja metana v sektorju fosilnega goriva;

| D. | ker je Generalni direktorat Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve ugotovil, da emisije metana izhajajo iz vrste različnih sektorjev, kot so kmetijstvo, ravnanje z odpadki in energetika, ter da se metan v ozračju dobro meša z drugimi plini, zaradi česar je njegove emisije težko meriti in o njih poročati; ker je ob izključitvi emisij, ki so povezane z gozdom in drugo rabo zemljišč, negotovost glede podatkov o emisijah metana praviloma mnogo večja kot pri emisijah CO2; ker je bilo v nedavnih študijah ocenjeno, da so svetovne antropogene emisije fosilnega metana podcenjene za približno 25–40 % (8); |
| --- | --- |

D.

ker je Generalni direktorat Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve ugotovil, da emisije metana izhajajo iz vrste različnih sektorjev, kot so kmetijstvo, ravnanje z odpadki in energetika, ter da se metan v ozračju dobro meša z drugimi plini, zaradi česar je njegove emisije težko meriti in o njih poročati; ker je ob izključitvi emisij, ki so povezane z gozdom in drugo rabo zemljišč, negotovost glede podatkov o emisijah metana praviloma mnogo večja kot pri emisijah CO2; ker je bilo v nedavnih študijah ocenjeno, da so svetovne antropogene emisije fosilnega metana podcenjene za približno 25–40 % (8);

| E. | ker v EU ni politike, ki bi izrecno določala ukrepe za zmanjšanje emisij metana v medsektorskem smislu; |
| --- | --- |

E.

ker v EU ni politike, ki bi izrecno določala ukrepe za zmanjšanje emisij metana v medsektorskem smislu;

| F. | ker je metan predhodna sestavina škodljivega prizemnega ozona (O3) in prispeva k onesnaževanju zraka; ker je onesnaženost zraka največje okoljsko tveganje za zdravje v Evropi (9), pri čemer prizemni ozon vsako leto prispeva k skoraj 20.000 prezgodnjim smrtim (10); ker zato zmanjšanje emisij metana ni le prednostna naloga na področju okolja in podnebja, temveč je potrebno tudi za zaščito zdravja državljanov EU; |
| --- | --- |

F.

ker je metan predhodna sestavina škodljivega prizemnega ozona (O3) in prispeva k onesnaževanju zraka; ker je onesnaženost zraka največje okoljsko tveganje za zdravje v Evropi (9), pri čemer prizemni ozon vsako leto prispeva k skoraj 20.000 prezgodnjim smrtim (10); ker zato zmanjšanje emisij metana ni le prednostna naloga na področju okolja in podnebja, temveč je potrebno tudi za zaščito zdravja državljanov EU;

| G. | ker povečevanje emisij metana vpliva na biotsko raznovrstnost in celo na prehransko varnost; ker lahko zmanjšanje emisij metana poleg učinkov ohlajevanja prinese številne koristi, vključno z večjim pridelkom in prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

G.

ker povečevanje emisij metana vpliva na biotsko raznovrstnost in celo na prehransko varnost; ker lahko zmanjšanje emisij metana poleg učinkov ohlajevanja prinese številne koristi, vključno z večjim pridelkom in prehransko varnostjo;

| H. | ker sicer že obstajajo predpisi EU o zagotavljanju informacij o emisijah metana, vključno z Uredbo (ES) št. 166/2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (11) in Direktivo 2010/75/EU o industrijskih emisijah (12) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o industrijskih emisijah), vendar trenutno v EU ni politike, ki bi bila posebej namenjena zmanjšanju emisij metana; |
| --- | --- |

H.

ker sicer že obstajajo predpisi EU o zagotavljanju informacij o emisijah metana, vključno z Uredbo (ES) št. 166/2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (11) in Direktivo 2010/75/EU o industrijskih emisijah (12) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o industrijskih emisijah), vendar trenutno v EU ni politike, ki bi bila posebej namenjena zmanjšanju emisij metana;

| I. | ker se je EU v evropskih podnebnih pravilih zavezala, da bo najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost in do leta 2030 vsaj za 55 % dodatno zmanjšala emisije v skladu s Pariškim sporazumom; ker je obravnavanje emisij metana, povezanih z energetiko kot sektorjem, kjer se lahko doseže stroškovno učinkovitejše prihranke emisij metana, bistven element evropskega zelenega dogovora; ker so na področju kmetijstva in ravnanja z odpadki tudi potrebni ukrepi za doseganje podnebnih ciljev EU; ker je v strategiji EU za zmanjšanje emisij metana zapisano, da bi EU morala imeti osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da se bodo te emisije zmanjšale tudi na svetovni ravni, saj je največja svetovna uvoznica fosilnih goriv in pomembna sila v kmetijstvu; ker bi EU morala razviti učinkovite metode za spremljanje teh emisij, poročanje o njih in njihovo zmanjšanje v okviru ustreznih mednarodnih forumov, obenem pa uporabljati uvozne predpise; ker po navedbah Evropske agencije za okolje in podatkih, ki so jih države članice sporočile UNFCCC, 53 % antropogenih emisij metana v EU prihaja iz kmetijstva, 26 % iz sektorja ravnanja z odpadki in 19 % iz sektorja energije; |
| --- | --- |

I.

ker se je EU v evropskih podnebnih pravilih zavezala, da bo najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost in do leta 2030 vsaj za 55 % dodatno zmanjšala emisije v skladu s Pariškim sporazumom; ker je obravnavanje emisij metana, povezanih z energetiko kot sektorjem, kjer se lahko doseže stroškovno učinkovitejše prihranke emisij metana, bistven element evropskega zelenega dogovora; ker so na področju kmetijstva in ravnanja z odpadki tudi potrebni ukrepi za doseganje podnebnih ciljev EU; ker je v strategiji EU za zmanjšanje emisij metana zapisano, da bi EU morala imeti osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da se bodo te emisije zmanjšale tudi na svetovni ravni, saj je največja svetovna uvoznica fosilnih goriv in pomembna sila v kmetijstvu; ker bi EU morala razviti učinkovite metode za spremljanje teh emisij, poročanje o njih in njihovo zmanjšanje v okviru ustreznih mednarodnih forumov, obenem pa uporabljati uvozne predpise; ker po navedbah Evropske agencije za okolje in podatkih, ki so jih države članice sporočile UNFCCC, 53 % antropogenih emisij metana v EU prihaja iz kmetijstva, 26 % iz sektorja ravnanja z odpadki in 19 % iz sektorja energije;

| J. | ker je več kot 80 % fosilnega plina, 90 % nafte in 40 % premoga, ki se porabijo v Evropi, uvoženih, in ker se večina emisij metana iz porabe fosilnih goriv v EU pojavi zunaj EU, zaradi česar je EU največja svetovna uvoznica fosilnega plina in pomembno prispeva k svetovnim emisijam metana; ker puščanje metana med proizvodnjo in prevozom fosilnega plina pomembno prispeva k njegovim emisijam v energetskem sektorju; ker sta izboljšanje odkrivanja in popravljanja puščanja ter strožja pravila rutinskega izpuščanja in sežiganja bistvena ukrepa za zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

J.

ker je več kot 80 % fosilnega plina, 90 % nafte in 40 % premoga, ki se porabijo v Evropi, uvoženih, in ker se večina emisij metana iz porabe fosilnih goriv v EU pojavi zunaj EU, zaradi česar je EU največja svetovna uvoznica fosilnega plina in pomembno prispeva k svetovnim emisijam metana; ker puščanje metana med proizvodnjo in prevozom fosilnega plina pomembno prispeva k njegovim emisijam v energetskem sektorju; ker sta izboljšanje odkrivanja in popravljanja puščanja ter strožja pravila rutinskega izpuščanja in sežiganja bistvena ukrepa za zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju;

| K. | ker ubežne emisije iz puščajoče opreme, infrastrukture ali zaprtih in opuščenih lokacij, pa tudi emisije, ki nastajajo pri izpuščanju in nepopolnem zgorevanju metana, predstavljajo večino emisij metana v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

K.

ker ubežne emisije iz puščajoče opreme, infrastrukture ali zaprtih in opuščenih lokacij, pa tudi emisije, ki nastajajo pri izpuščanju in nepopolnem zgorevanju metana, predstavljajo večino emisij metana v energetskem sektorju;

| L. | ker je zmanjšanje emisij metana nepogrešljiv element v boju proti podnebnim spremembam in ga je treba izvajati na svetovni in evropski ravni, kot je razvidno iz ocene učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (13), v kateri je navedeno, da je treba za uresničitev cilja najmanj 55-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati emisije metana v skladu s cilji Pariškega sporazuma; ker emisije metana prispevajo k onesnaževanju zraka, zato jih je treba zmanjšati, da bi zaščitili zdravje državljanov EU in preprečili negativne učinke na poljščine in stabilnost ekosistemov; ker je treba pri uravnavanju metana kot toplogredna plina in onesnaževala zraka preprečiti prevelika upravna bremena; |
| --- | --- |

L.

ker je zmanjšanje emisij metana nepogrešljiv element v boju proti podnebnim spremembam in ga je treba izvajati na svetovni in evropski ravni, kot je razvidno iz ocene učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (13), v kateri je navedeno, da je treba za uresničitev cilja najmanj 55-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati emisije metana v skladu s cilji Pariškega sporazuma; ker emisije metana prispevajo k onesnaževanju zraka, zato jih je treba zmanjšati, da bi zaščitili zdravje državljanov EU in preprečili negativne učinke na poljščine in stabilnost ekosistemov; ker je treba pri uravnavanju metana kot toplogredna plina in onesnaževala zraka preprečiti prevelika upravna bremena;

| M. | ker je bilo ugotovljeno, da so odlagališča trdnih komunalnih odpadkov pomembni viri metana in ker uporaba evropskih predpisov o odlagališčih v nekaterih državah članicah ni zadovoljiva, zlasti glede nadzora nad nabiranjem in premikanjem deponijskih plinov; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo ugotovljeno, da so odlagališča trdnih komunalnih odpadkov pomembni viri metana in ker uporaba evropskih predpisov o odlagališčih v nekaterih državah članicah ni zadovoljiva, zlasti glede nadzora nad nabiranjem in premikanjem deponijskih plinov;

| N. | ker je v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) z naslovom Global Methane Assessment (Globalna ocena metana) navedeno, da je zmanjšanje emisij metana, ki jih povzroča človek, ena od stroškovno najučinkovitejših strategij za hitro zmanjšanje segrevanja in znatno prispevanje k svetovnim prizadevanjem za omejitev dviga temperature na 1,5 oC; ker lahko zmanjšanje emisij metana pomembno in hitreje vpliva na upočasnitev globalnega segrevanja kot zmanjšanje emisij CO2, saj je metan kratkoživ dejavnik, ki vpliva na podnebje, pri čemer je njegova atmosferska življenjska doba približno 12 let, preden se na koncu razgradi v CO2; ker ima lahko zmanjšanje emisij metana najhitrejši učinek ohlajevanja; ker morajo ti ukrepi dopolnjevati prizadevanja za zmanjšanje emisij CO2, ki jih je treba nadaljevati v vseh prizadetih sektorjih, da bi do leta 2050 dosegli ogljično nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

N.

ker je v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) z naslovom Global Methane Assessment (Globalna ocena metana) navedeno, da je zmanjšanje emisij metana, ki jih povzroča človek, ena od stroškovno najučinkovitejših strategij za hitro zmanjšanje segrevanja in znatno prispevanje k svetovnim prizadevanjem za omejitev dviga temperature na 1,5 oC; ker lahko zmanjšanje emisij metana pomembno in hitreje vpliva na upočasnitev globalnega segrevanja kot zmanjšanje emisij CO2, saj je metan kratkoživ dejavnik, ki vpliva na podnebje, pri čemer je njegova atmosferska življenjska doba približno 12 let, preden se na koncu razgradi v CO2; ker ima lahko zmanjšanje emisij metana najhitrejši učinek ohlajevanja; ker morajo ti ukrepi dopolnjevati prizadevanja za zmanjšanje emisij CO2, ki jih je treba nadaljevati v vseh prizadetih sektorjih, da bi do leta 2050 dosegli ogljično nevtralno gospodarstvo;

| O. | ker so številni ukrepi, ki jih je mogoče sprejeti na ravni kmetij za zmanjševanje emisij metana, učinkoviti tudi pri zmanjševanju emisij amoniaka ter tako dvojno prispevajo h kakovosti zraka; |
| --- | --- |

O.

ker so številni ukrepi, ki jih je mogoče sprejeti na ravni kmetij za zmanjševanje emisij metana, učinkoviti tudi pri zmanjševanju emisij amoniaka ter tako dvojno prispevajo h kakovosti zraka;

| P. | ker podobno kot pri CO2 med molekulami biogenega in fosilnega metana ni razlike; |
| --- | --- |

P.

ker podobno kot pri CO2 med molekulami biogenega in fosilnega metana ni razlike;

| Q. | ker več kot polovica svetovnih emisij metana izvira iz človekovih dejavnosti v treh sektorjih: fosilna goriva (35 %), odpadki (20 %) in kmetijstvo (40 %); ker se v sektorju fosilnih goriv s črpanjem, predelavo in distribucijo nafte in plina ustvari 23 %, s premogovništvom pa 12 % svetovnih antropogenih emisij metana; ker v sektorju odpadkov odlagališča in odpadna voda prispevajo približno 20 % svetovnih antropogenih emisij metana; ker v kmetijstvu emisije iz živinskega gnoja in črevesne fermentacije predstavljajo približno 32 %, emisije iz gojenja riža pa približno 8 % svetovnih antropogenih emisij metana (14); |
| --- | --- |

Q.

ker več kot polovica svetovnih emisij metana izvira iz človekovih dejavnosti v treh sektorjih: fosilna goriva (35 %), odpadki (20 %) in kmetijstvo (40 %); ker se v sektorju fosilnih goriv s črpanjem, predelavo in distribucijo nafte in plina ustvari 23 %, s premogovništvom pa 12 % svetovnih antropogenih emisij metana; ker v sektorju odpadkov odlagališča in odpadna voda prispevajo približno 20 % svetovnih antropogenih emisij metana; ker v kmetijstvu emisije iz živinskega gnoja in črevesne fermentacije predstavljajo približno 32 %, emisije iz gojenja riža pa približno 8 % svetovnih antropogenih emisij metana (14);

| R. | ker se načrtuje ustanovitev mednarodnega observatorija za emisije metana v sodelovanju s Programom Združenih narodov za okolje, koalicijo za podnebje in čisti zrak ter Mednarodno agencijo za energijo; |
| --- | --- |

R.

ker se načrtuje ustanovitev mednarodnega observatorija za emisije metana v sodelovanju s Programom Združenih narodov za okolje, koalicijo za podnebje in čisti zrak ter Mednarodno agencijo za energijo;

| S. | ker se intenzivnost emisij metana v EU močno razlikuje glede na stopnjo odvisnosti od virov fosilnih goriv v mešanici virov energije; ker je plin samo prehodne narave, če upoštevamo odvisnost EU pri dobavi energije od tretjih držav; |
| --- | --- |

S.

ker se intenzivnost emisij metana v EU močno razlikuje glede na stopnjo odvisnosti od virov fosilnih goriv v mešanici virov energije; ker je plin samo prehodne narave, če upoštevamo odvisnost EU pri dobavi energije od tretjih držav;

Medsektorski ukrepi

| 1. | pozdravlja medsektorski pristop, kot je opisan v strategiji EU za zmanjšanje in blaženje emisij metana; poziva Komisijo, naj predlaga pravičen, izčrpen in jasen zakonodajni okvir, v katerem bodo določeni zavezujoči ukrepi in cilji za zmanjšanje emisij metana za vse sektorje, zaradi česar bo prišlo do znatnega zmanjšanja emisij metana v EU do leta 2030, v skladu s Pariškim sporazumom in modeliranimi potmi za omejitev globalnega segrevanja za 1,5 oC iz posebnega poročila o 1,5 oC IPCC, njegovim šestim poročilom o oceni stanja in s poročilom Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o globalni oceni metana, da bi dosegli okoljske in podnebne cilje EU v sinergiji z evropskimi in mednarodnimi podjetji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen doseganja takojšnjega in hitrega zmanjšanja emisij metana v tem desetletju kot enega od najučinkovitejših podnebnih ukrepov EU ob upoštevanju gospodarske in socialne trajnosti; ugotavlja, da zmanjšanje emisij metana dopolnjuje potrebno zmanjšanje emisij CO2 in da bi zmanjšanje emisij, zahtevano v Pariškem sporazumu, lahko dosegli s poceni in tehnično izvedljivim blaženjem emisij metana; poziva Komisijo in države članice, naj na zasedanju COP26 v Glasgowu predlagajo zavezujoč globalni sporazum o blaženju emisij metana in se o njem pogajajo v skladu z modeliranimi potmi za omejitev globalnega segrevanja za 1,5 oC iz posebnega poročila o 1,5 oC IPCC, njegovim šestim poročilom o oceni stanja in s poročilom Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o globalni oceni metana; ugotavlja, da v poročilu Programa Združenih narodov za okolje o globalni oceni metana izmerjene svetovne koristi vseh tržnih in netržnih učinkov znašajo približno 4 300 USD na tono zmanjšanih emisij metana ter da bi bilo z vsakim milijonom tone zmanjšanja mogoče preprečiti približno 1 430 prezgodnjih smrti na leto; meni, da bi bilo treba zato v oceni učinka, ki bo spremljala prihodnji zakonodajni predlog, upoštevati tako stroške predlaganih ukrepov kot tudi stroške neukrepanja ali zapoznelega ukrepanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da morajo vsi sektorji, ki oddajajo metan, nujno zmanjšati svoje emisije; priznava, da je treba zagotoviti pravičen prehod za sektorje, v katerih ima lahko zmanjšanje emisij metana socialno-ekonomske posledice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je pomembno sprejeti obvezna pravila o spremljanju, poročanju in preverjanju za vse sektorje, ki oddajajo metan, tudi s sprejetjem pravil, standardov in metodologij; poudarja, da je pomembno sprejeti obvezne programe za odkrivanje in popravljanje puščanja, ki zajemajo celotno dobavno verigo v energetskem in petrokemičnem sektorju; poziva Komisijo, naj vzpostavi učinkovita orodja za izboljšanje kakovosti merjenja teh emisij in poročanja o njih v vseh ustreznih sektorjih; poudarja, da bi morali biti podatki iz poročil o emisijah metana javni, v primeru občutljivih informacij pa bi morali biti na voljo pristojnim organom in neodvisnim preveriteljem; kljub temu poudarja, da pomanjkanje podatkov ni razlog za neukrepanje za zmanjšanje in blaženje antropogenih emisij metana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba dosledno revidirati podnebno in okoljsko zakonodajo EU, da bo izražala povečane ambicije v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj predlaga splošen in zavezujoč zakonodajni okvir o emisijah metana, in poskrbi, da ne bi prišlo do prekrivanja z zakonodajo, ter zagotovi skladnost nacionalne direktive o zavezah za zmanjšanje emisij (15) s cilji EU glede kakovosti zraka in njenimi podnebnimi cilji do leta 2030 ter ciljem glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, kot je določeno v evropskih podnebnih pravilih, ter nacionalno direktivo o zavezah za zmanjšanje emisij čim prej ustrezno revidira; poudarja, da so zavezujoči cilji za države članice glede zmanjšanja emisij iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj (16) eno od glavnih zakonodajnih orodij za zmanjšanje emisij metana kot dela zmanjšanja skupnih emisij toplogrednih plinov skupaj s prihodnjo revizijo direktive o industrijskih emisijah in drugo zakonodajo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba zavezujoče cilje EU za zmanjšanje emisij metana sprejeti kot del splošnega pregleda veljavne zakonodaje, da bi dosegli cilje, določene v evropskih podnebnih pravilih; je seznanjen s predlogom iz strategije za metan za pregled nacionalne direktive o zavezah za zmanjšanje emisij in pozdravlja vključitev metana v regulirana onesnaževala; poziva Komisijo, naj vključi metan na seznam onesnaževal iz Priloge II direktive o industrijskih emisijah in naj razširi področje njene uporabe, da bo bolj upoštevala sektorje, ki oddajajo metan; meni, da bi bilo treba nacionalne cilje iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj glede emisij metana oblikovati ob upoštevanju večjega kratkoročnega podnebnega vpliva metana in potenciala za zmanjšanje metana v atmosferi, da bi prispevale k podnebni nevtralnosti najkasneje do leta 2050; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je pomembno sestaviti evidenco primerov dobre prakse in razpoložljivih tehnologij, da bi lahko spodbujali prevzemanje inovativnih blažilnih ukrepov v vseh pomembnih sektorjih; poudarja, da bi morale prakse in tehnologije temeljiti na trdni znanstveni podlagi in biti v skladu z okoljskimi cilji ter da je treba preučiti razlike v dostopu operaterjev do praks in tehnologij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se lahko v skladu z Globalno oceno metana v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) zmanjšanje zavržene hrane in izgube hrane, skupaj s prehodom na obnovljivo energijo in večjo energetsko učinkovitostjo do leta 2030 svetovne emisije metana zmanjšajo za 15 %, kar bi prineslo tudi dodatne koristi, kot je pomoč pri zmanjšanju pritiska na vzrejo prežvekovalcev in pridelavo poljščin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi si morali s prihodnjimi regulativnimi ukrepi na področju metana prizadevati za nadvse hitro in stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij ter podjetjem zagotoviti spodbude in podporo pri doseganju standardov delovanja na optimalen način, pri tem pa upoštevati načelo „onesnaževalec plača“; poudarja, da je glede na globalno oceno metana Programa Združenih narodov za okolje približno 60 % ciljno usmerjenih ukrepov v sektorjih energije, ravnanja z odpadki in kmetijstva povezanih z nizkimi stroški, 50 % pa z negativnimi stroški; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, kako pomembne so prostovoljne pobude posameznih panog za zmanjšanje emisij metana in njihovo podpiranje; poudarja pa, da obstajajo omejitve glede tega, kaj je mogoče doseči samo s prostovoljnimi ukrepi, in da so za pospešitev zmanjšanja emisij metana in doseganje podnebnih ciljev Pariškega sporazuma nujno potrebni regulativni ukrepi; meni, da bi morale regulativne pobude upoštevati zglede dobre prakse iz obstoječih prostovoljnih ukrepov, pred njimi pa je treba opraviti temeljite ocene učinka, vključiti vse deležnike, da bi zagotovili izvedljivost in učinkovitost predlaganih regulativnih pobud ter upoštevali gospodarske, socialne in okoljske stroške ukrepanja in neukrepanja, pa tudi okoljske vidike, zdravje ljudi in živali ter učinkovito uporabo načela neškodovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj analizira, kakšne posledice za politike in ukrepe ima uporaba 20-letnega časovnega okvira za potencial globalnega segrevanja, in to upošteva pri 100-letnem časovnem okviru, ki se trenutno uporablja v skladu s smernicami za toplogredne pline Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); ugotavlja, da bi večja preglednost kratkoročnih posledic globalnega segrevanja zaradi emisij metana pripomogla k bolj informiranim podnebnim politikam EU; poudarja, da se tega dopolnilnega merila nikakor ne bi smelo uporabiti za odlog potrebnih ukrepov za drastično in hitro zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v okvir za spremljanje ničelnega onesnaževanja vključi metan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da ni svetovne vodilne pobude na področju blaženja emisij metana, pri čemer se na mednarodni ravni glede metana zelo malo ukrepa; poziva Komisijo, naj v diplomatskih in zunanjih odnosih EU zmanjšanje emisij metana določi kot glavno prednostno nalogo svoje podnebne diplomacije in naj ukrepa, zlasti prek Združenih narodov, da bi prevzela vodilno vlogo v mednarodnem sporazumu o blaženju emisij metana in spodbujala usklajeno ukrepanje za v ta namen ter posodobila zahteve za njegovo blaženje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj podpre ustanovitev neodvisnega mednarodnega observatorija za emisije metana, ki bo zbiral, usklajeval, preverjal in objavljal podatke o antropogenih emisijah metana na svetovni ravni ter razvil indeks oskrbe z metanom, in sicer v partnerstvu s Programom Združenih narodov za okolje, koalicijo za podnebje in čisti zrak ter Mednarodno agencijo za energijo; pozdravlja dejstvo, da želi Komisija voditi to pobudo, tudi z zbiranjem sredstev; meni, da so neodvisni, primerljivi, preverljivi in pregledni podatki o emisijah ključni za pridobivanje znanja o obsegu problema emisij ter preprečevanje, da bi se velikost in število puščanj podcenjevala; meni, da bi moral takšen observatorij proučiti emisije metana v vseh relevantnih sektorjih; poudarja, da bi morali z razpoložljivostjo podrobnih podatkov o emisijah doseči, da bi vlade in regulativni organi lahko uveljavili načelo „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

14.

Energija

| 15. | pozdravlja novo strategijo EU za povezovanje energetskega sistema (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da skoraj 20 % emisij metana v EU izhaja iz energetskega sektorja, vključno s črpanjem, proizvodnjo, obdelavo, prevozom, shranjevanjem, prenosom ter distribucijo nafte in plina; priznava, da se 80 % nafte in plina, ki se porabita v EU, uvozi, medtem ko večina s tem povezanih emisij metana nastane zunaj EU; priznava, da fosilna goriva nimajo dolgoročne vloge v mešanici virov energije v Uniji in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo sprejmejo nacionalne načrte za čimprejšnjo opustitev fosilnih goriv, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost ter hkrati hitro prešli na sistem energije v Uniji, ki bo energetsko učinkovit in bo čim bolj temeljil na obnovljivih virih energije; meni, da bi to moralo biti povezano s pregledovanjem in posodabljanjem nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter da bi morala Komisija načrte oceniti v fazi ocenjevanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoj poziv iz resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (18), v kateri poziva države članice, naj na podlagi previdnostnega načela in načela, da je treba ukrepati preventivno, ob upoštevanju tveganj in negativnih učinkov hidravličnega lomljenja za pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov na podnebje, okolje in biotsko raznovrstnost, ne odobrijo novih dejavnosti hidravličnega lomljenja v EU in ustavijo vse tekoče dejavnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj preneha podpirati širjenje infrastrukture za fosilna goriva; želi spomniti, da je v zadnjem poročilu Mednarodne agencije za energijo o doseganju neto ničelnih emisijah do leta 2050 navedeno, da naložbe v novo oskrbo s fosilnimi gorivi za doseganje podnebne nevtralnosti niso potrebne, in da je Komisija podala enak sklep v svojem predlogu spremembe uredbe o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da znatno število plinskih vrtin, ki se ne uporabljajo več za proizvodnjo plina, v atmosfero še naprej izpušča metan; poziva pristojne organe, naj sprejmejo politike, s katerimi bodo zagotovili, da se bodo tiste vrtine, za katere je mogoče ugotoviti lastništvo, pokrile ali zapolnile in da bodo odgovorni za puščanja plačali stroške; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so nekatere tretje države že prepovedale izpuščanje in sežiganje; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za energetski sektor, ki bo vsebovala zavezujoča pravila za spremljanje, poročanje in preverjanje, ki bi temeljila na metodologiji partnerstva naftne in plinske industrije za metan (OGMP 2.0) ter obvezne programe odkrivanja in popravljanja puščanja, vključno z uvozom, ki bi moral temeljiti na zgledih najboljše prakse in se uporabljati v celotni dobavni verigi; meni tudi, da bi moralo odkrivanje puščanja spremljati dosledno vodenje evidenc, in zahteva, da se morebitna puščanja popravijo v jasnem časovnem okviru; pozdravlja upoštevanje pravil, ki zajemajo celotno dobavno verigo in prepovedujejo rutinsko izpuščanje in sežiganje v energetskem sektorju do mesta proizvodnje, razen v izjemnih primerih iz varnostnih razlogov; meni, da bi morala biti v predlogu vključena uporaba fosilnega plina in nafte za surovine, vključno z uporabo za neenergetske namene, na primer za proizvodnjo petrokemičnih proizvodov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se fosilni plin in nafta uporabljata v energetskem in petrokemičnem sektorju, zato oba prispevata k emisijam metana iz vrtin in obratov za predelavo fosilnega plina in nafte; ugotavlja, da po podatkih Mednarodne agencije za energijo petrokemični proizvodi predstavljajo 8 % skupnega primarnega povpraševanja po fosilnem plinu in 14 % po nafti, deleža pa se bosta neizogibno povečala; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo obveznosti glede merjenja, poročanja in preverjanja ter odkrivanja in popravljanja puščanja ter pravila o rutinskem izpuščanju in sežiganju veljale tudi za fosilni plin in nafto, ki se uporabljata v petrokemičnem sektorju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj pri pripravi svoje prihodnje zakonodaje o zmanjšanju emisij metana ustrezno upošteva, da bi bilo treba naložbe upravljavcev infrastrukture za odpravo uhajanja metana priznati v okviru reguliranih dejavnosti, da bi opozorili na pomen tako varnosti kot trajnostnih dejavnosti, ki bi jih lahko spodbujali regulativni organi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da proizvodnja in prevoz utekočinjenega zemeljskega plina nista le izjemno neučinkovita, ker se izgublja energija zaradi utekočinjenja in hlajenja, temveč tudi nesorazmerno prispevata k emisijam metana iz sektorja nafte in plina; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se uporaba utekočinjenega zemeljskega plina kot goriva za prevoz v sektorju ladijskega prometa povečuje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da se štiri petine nafte in plina, ki se porabijo v EU, uvozijo, medtem ko večina s tem povezanih emisij metana nastane zunaj EU in tako prispeva k njegovim znatnim emisijam po celem svetu; poziva Komisijo, naj za ves uvoz fosilnih goriv v Unijo določi pogoj, da mora biti celotna dobavna veriga fosilnih goriv, vključno s proizvodnjo, v skladu s predpisi EU o spremljanju, poročanju in preverjanju, odkrivanju in popravljanju puščanja ter pravili o izpuščanju in sežiganju; meni, da je treba vzpostaviti verodostojen sistem, ki bo zagotavljal skladnost uvoza z zahtevami EU in da mora Komisija zato razviti trdno neodvisno metodologijo za ocenjevanje te skladnosti; poudarja, da bi morala pravila začeti veljati čim prej in ustrezno upoštevati energetsko varnost; poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev in uporabo sistema preverjanja, ki ga bodo izvajale tretje strani, v povezavi z drugimi metodami spremljanja kot možno rešitev za preverjanje podatkov o emisijah v celotni dobavni verigi, tudi za uvoz; podpira vzpostavitev neodvisno revidiranega in globalno veljavnega sistema certificiranja, ki bi zagotovil verodostojno ocenjevanje emisij metana za celotno proizvodnjo fosilnega plina po svetu; meni, da bi morala certificiranje revidirati in preverjati neodvisna tretja stran, temeljiti pa bi moralo na enotnem pristopu k merjenju na podlagi podrobnih informacij relevantnih obratov, sredstev in držav; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za odkrivanje in obravnavanje uhajanja metana veleonesnaževalcev v vseh sektorjih in ne le v energetskem, tudi z uporabo mednarodnega observatorija za emisije metana; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da sta program Copernicus in njegova storitev za spremljanje ozračja pomembna za odkrivanje in spremljanje globalnih veleonesnaževalcev, pa tudi manjših virov onesnaževanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je zračni nadzor prav tako bistven pri odkrivanju izpuščanja, sežiganja in puščanja; poudarja, da satelitski podatki omogočajo neodvisno preverjanje odtisa podjetja in olajšajo blažitev; odločno podpira izmenjavo informacij in tehnologij med deležniki v EU in na svetovni ravni ter z javnostjo, da bi delovala kot katalizator za prizadevanja za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja pobude Komisije za blaženje emisij metana iz premogovnikov, vključno z zaprtimi in opuščenimi lokacijami; odločno podpira obvezno merjenje, poročanje in preverjanje ter odkrivanje in popravljanje puščanja za emisije metana v premogovnikih, vključno z zahtevo, da morajo podjetja, ki imajo v lasti zaprte rudnike, ali države članice (v primeru opuščenih rudnikov brez lastnika) čimprej dejansko zapreti in zapečatiti vse opuščene lokacije v EU ter sprejeti enake ukrepe glede merjenja, poročanja in preverjanja ter odkrivanja in popravljanja puščanja, kot jih uporabljajo za delujoče obrate; poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa in tako zagotovi, da države članice ugotovijo, v čigavi lasti so opuščene lokacije, in tako podprejo blaženje emisij metana iz premogovnikov; poziva Komisijo, naj sprejme standarde za opremo za merjenje ter uvede zahtevo glede merjenja za vse rudnike; poudarja, da bi moral Evropski register izpustov in prenosov onesnaževal slediti novemu poročanju, da se zagotovi skladnost politik; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, kako pomembna so sanacijska dela za preprečevanje in po možnosti odpravo emisij metana iz zaprtih lokacij; poziva Komisijo, naj razvije poseben program za obravnavo emisij metana iz zaprtih in opuščenih premogovnikov ter naftnih in plinskih vrtin z zagotavljanjem spodbud za nekdanje premogovnike, da bi se obravnavale njihove emisije metana, ne da bi to privedlo do spodbujanja koristi ali zanemarjanja odgovornosti lastnikov, ki so odgovorni za njihovo zapečatenje v skladu z načelom „onesnaževalec plača“, kot je zapisano v členu 191(2) PDEU, in za podporo pravičnega prehoda premogovniških regij z razvojem drugih dejavnosti, ki so v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o posebnem programu ali drugačnih ukrepih, vključno s finančno podporo za merjenje, poročanje in preverjanje ter blaženje emisij v opuščenih nahajališčih nafte in plina brez znanega lastništva, in v celoti upoštevajo načelo „onesnaževalec plača“; poudarja, kako pomembna je primerna razgradnja infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

Kmetijstvo

| 30. | izraža zaskrbljenost, da kmetijstvo predstavlja največji delež antropogenih virov emisij metana v EU; vendar poudarja, da so se emisije toplogrednih plinov iz evropskega kmetijstva (vključno z živinorejo) v obdobju 1990–2018 v EU-28 zmanjšale za 22,2 % zaradi 21-odstotnega zmanjšanja emisij metana iz kmetijstva (črevesna fermentacija za 22 % in ravnanje z gnojem za 17 %); vendar ugotavlja, da so se emisije metana v zadnjih petih letih zaradi povečanja velikosti čred rahlo povečale; ugotavlja, da je kmetijstvo sicer sektor, ki prinaša druge največje splošne koristi ob zmanjšanju emisij metana, kot je razvidno iz sporočila Komisije o strategiji EU za metan, vendar so lahko viri emisij metana v tem sektorju razpršeni, kar pa lahko otežuje njihovo spremljanje in preverjanje ter poročanje o njih; ugotavlja tudi, da je v okviru obstoječega sistema spremljanja na podlagi metodologije 2. stopnje možno ukrepanje; poudarja, da so vir emisij metana v kmetijstvu predvsem živinoreja, zlasti prežvekovalci; poziva države članice, naj v svojih nacionalnih strateških načrtih uvedejo učinkovite in trajnostne ukrepe za obravnavanje teh emisij, in Komisijo, naj jih pred odobritvijo temeljito analizira, da bi zagotovili skladnosti politik; poudarja, da zaostrovanje okvirnih pogojev v zvezi z emisijami metana v kmetijstvu, zlasti v živinoreji, ne bi smelo povzročiti selitve proizvodnje v tujino; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da znaten del svetovnih emisij metana v kmetijstvu nastane zunaj EU, in poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da bi se proizvodnja hrane nadaljevala na okoljsko najbolj trajnih lokacijah; poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri izmenjavi dobrih praks s trgovinskimi partnerji tretjih držav, da bi zmanjšala emisije metana iz kmetijstva; vztraja, da je za zmanjšanje emisij metana pomembno mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja cilj Komisije o večstranskem sodelovanju in podpira aktivno sodelovanje z mednarodnimi partnericami v okviru skupnega dela UNFCCC Koronivia na področju kmetijstva ter koalicije za podnebje in čisti zrak, ki vzpostavljata pomembni večstranski platformi za izmenjavo primerov dobre prakse in spodbujanje naših svetovnih partneric k zmanjšanju kmetijske proizvodnje, pri kateri se sprošča metan, ter za podporo njihovemu trajnostnemu prehodu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da je precejšnja količina emisij metana v agroživilskem sektorju posledica uvoza; poziva Komisijo, naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za evropske proizvajalce, tako da vztraja, da naj za uvoz iz tretjih držav veljajo enaki visoki standardi kot v EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj prek podatkovne zbirke EDGAR-FOOD oceni prispevek uvoženih agroživilskih proizvodov k emisijam antropogenega metana v EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da morajo prihodnje politične odločitve začrtati jasen okvir za živinorejski sektor, da se zagotovi določena predvidljivost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen s študijo o statusu novih genomskih tehnik v pravu Unije in v sodbi Sodišča v zadevi C-528/16 (SWD(2021)0092) ter z napovedjo Komisije, da namerava uvesti regulativne ukrepe politike z oceno učinka in javnim posvetovanjem o rastlinah, pridobljenih z nekaterimi novimi genomskimi tehnikami, s katerimi naj bi zagotovili visoko varstvo zdravja ljudi in živali ter okolja, obenem pa z znanostjo in inovacijami še dodatno pridobili, zlasti v smislu prispevanja k trajnosti in ciljem trajnostnega razvoja v okviru evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“; želi opozoriti na previdnostno načelo in meni, da je treba kmetom, predelovalcem in potrošnikom zagotoviti preglednost in svobodno izbiro, ter poudarja, da bi bilo treba pri teh ukrepih politike izvesti oceno tveganj in poglobljen pregled ter oceniti možnosti za sledljivost in označevanje, zato da bi poskrbeli za ustrezen regulativni nadzor in potrošnikom omogočili ustrezne informacije, tudi o proizvodih iz tretjih držav, da bodo zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da lahko v obsežni živinoreji nastajajo nižje emisije metana na kmetijah, obenem pa se lahko povečajo emisije na enoto proizvedenega izdelka; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo učinke strategij za blaženje svetovnih emisij metana; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pomen kmetijstva pri zajemanju in shranjevanju ogljika; ugotavlja, da ima širše krožno gospodarstvo pomembno vlogo in da bi bilo treba spodbujati postopno zmanjševanje emisij CO2 in večjo krožnost ogljika, hkrati pa se izogniti dodatnemu pritisku na cene kmetijskih zemljišč, saj bi bilo to v škodo mladih kmetov; opozarja, da sprejeti ukrepi ne smejo ovirati konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj v skladu z evropskimi podnebnimi pravili prouči razvoj regulativnega okvira za certificiranje odstranjevanja ogljika na podlagi zanesljivega in preglednega obračunavanja ogljika, v katerem bodo upoštevane razlike med toplogrednimi plini, ter preveri pristnost odstranjevanja ogljika in nagradi kmete za prizadevanje pri blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja napoved Komisije, da bo ustanovila skupino strokovnjakov, ki bodo analizirali matriko emisij metana v življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri zbiranju podatkov v zvezi s potencialom sekvestracije ogljika na travinju, da bi omogočili bolj ciljno usmerjen pristop k podnebni politiki; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priznava, da je živinoreja ključna dejavnost na trajnem travinju, saj omogoča preživetje, gospodarsko stabilnost in obstoj podeželskih kmetij v hribovitih in gorskih regijah, s čimer se preprečuje razraščanje na teh območjih; poziva Komisijo, naj naložbe osredotoči na financiranje inovacij na področju zaviralcev metana, tudi s tistimi za pašne sisteme, in naj sodeluje s tretjimi državami, ki so vključene v podobne raziskave; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da v ponovno namočenih šotiščih nastajajo emisije metana, raziskave pa kažejo, da učinek segrevanja po ponovni vzpostavitvi mokrišč doseže ustaljeno raven zaradi ustavitve emisij CO2/N2O na ponovno namočenih šotiščih in kratke atmosferske življenjske dobe izpuščenega metana (20); poudarja, da to ne velja za stalne emisije CO2 iz izsušenih šotišč, ki povzročajo nadaljnje segrevanje; poziva k takojšnjemu ponovnemu namakanju šotišč, da bi dosegli najbolj koristen hladilni učinek; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da glede na strategijo „od vil do vilic“ način prehranjevanja večine Evropejcev ni v skladu s priporočili za zdravo prehranjevanje in da je potreben vsesplošen prehod vzorcev potrošnje na bolj zdravo hrano, prehranjevanje in življenjski slog, vključno z pogostejšim uživanjem trajnostno proizvedenih rastlin in živil rastlinskega izvora, kot so sveže sadje in zelenjava, polnozrnati izdelki in stročnice, ter da je treba obravnavati vprašanje prekomerne porabe mesa in visoko predelanih proizvodov, kar bo pozitivno vplivalo tudi na okolje (manj emisij metana, večja dobrobit živali) in prispevalo k večji odpornosti gospodarstva; poudarja, da bi znanstvena priporočila na ravni EU z jasnimi cilji za trajnosten, zdrav in bolj uravnotežen način prehranjevanja, kjer bi bila upoštevana kulturna in regionalna raznolikost evropskih živil in načinov prehranjevanja ter potrebe potrošnikov, pomagala potrošnikom in jih k temu spodbujala, obenem pa dopolnjevala prizadevanja držav članic za vključitev elementov trajnostnosti v nacionalne prehranske nasvete; poziva Komisijo, naj pripravi tovrstne smernice in namenske ukrepe za učinkovito spodbujanje zdrave in uravnotežene prehrane; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da se hitro razvijajo tehnologije in ukrepi za zmanjšanje emisij metana iz kmetijstva, tudi ukrepi za trajnostno upravljanje živine, ter da bi jih bilo treba razvijati še naprej in jih čim prej izvajati; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v EU čim prej izvajale dokazane uspešne in stroškovno učinkovite inovacije, ki blažijo ukrepe za metan v kmetijski proizvodnji, in da bodo proizvajalci EU že razpoložljive inovacije uporabljali pri nadaljnjem zmanjševanju emisij metana v okviru skupne kmetijske politike in nacionalnih strateških načrtov, vključno s posebnimi, namenskimi okoljskimi shemami in pobudami za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine v okviru skupne kmetijske politike ter s pomočjo drugih zasebnih ali javnih virov financiranja; meni, da bi morali kmetje prejemati finančne spodbude za sprejetje ukrepov za blažitev v okviru programa Obzorje Evropa in skladov pobude za ekonomsko odpornost; čeprav priznava, da kmetom samim najbrž ne bo uspelo rešiti težav z emisijami, ki nastajajo v živinoreji; meni tudi, da bodo strukturne razlike v kmetijstvu med državami članicami in nacionalne posebnosti vplivale na stroške pri uvedbi teh tehnik; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da nekatere prakse že dokazano prispevajo k zmanjšanju emisij pri ravnanju z gnojem in zmanjšujejo tudi raven amoniaka, ki se sprošča v kmetijskem sektorju; poziva Komisijo, naj predlaga regulativne ukrepe za uvedbo teh tehnik ter da se bodo izvajale v skladu z realističnimi in ambiciozno zastavljenimi cilji in roki; obenem tudi poudarja, da zaradi gnojil na osnovi dušika nastajajo velike količine emisij metana; poziva Komisijo, naj v okviru strategije „od vil do vilic“ ustrezno ukrepa za zmanjšanje povezanih emisij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da bi morala imeti EU ključno vlogo pri podpiranju raziskav, inovacij in razvoja, pa tudi pri širitvi novih trajnostnih tehnologij ter ukrepov za zmanjšanje emisij metana v vseh sektorjih, tudi z živinoreji, med drugim z izboljšanjem spremljanja, poročanja in preverjanja emisij metana v tem sektorju, da bi spremljali napredek pri doseganju teh ciljev, pa tudi z uporabo tehnologij, ki se že uporabljajo, denimo tehnologij, povezanih s spremljanjem, poročanjem in poročanjem; meni, da bi bilo treba v vzreji pašnih živali razviti ukrepe za zmanjšanje emisij metana, ki bodo v skladu s previdnostnim načelom spoštovali zdravje in dobrobit živali; zlasti poudarja, da so potrebne večgeneracijske raziskave o krmnih dodatkih, ter poziva Komisijo, naj zagotovi pravočasno revizijo uredbe o krmnih dodatkih (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da lahko kmetijski odpadki in ostanki v okviru proizvodnje bioplina delujejo kot gonilo krožnega gospodarstva, in poudarja, da imajo kmetijski ostanki dodano vrednost, vendar pod pogojem, da se upošteva načelo kaskadne uporabe in ustrezna merila glede trajnosti; poudarja, da lahko proizvodnja bioplina iz kmetijskih ostankov in drugih organskih odpadkov prispeva k zmanjšanju emisij metana v kmetijskem sektorju in spodbudi model proizvajalcev-odjemalcev; poziva k boljšemu usklajevanju in izboljšanju infrastrukture med kmeti in proizvajalci energije iz obnovljivih virov, da bi spodbudili lokalno povezano proizvodnjo bioplina iz trajnostnih virov, in meni, da bi morala skupna kmetijska politika spodbujati blažitev in zmanjšanje emisij metana ter s tem povezane podporne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj zagotovi popolno skladnost med evropskimi podnebnimi pravili, skupno kmetijsko politiko in strategijo za metan; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja priznanje strategije za metan, da bioplin, pridobljen iz poljščin in krmnih rastlin, povečuje emisije metana in lahko na ta način spodkopava blažilne koristi ter da mora razvoj bioplina temeljiti predvsem na odpadkih ali ostankih; poziva Komisijo, naj razvije zanesljivo in neodvisno shemo potrjevanja porekla za metode pridobivanja bioplina in surovine; poudarja, da mora proizvodnja bioplina temeljiti na lokalnem modelu krožnega gospodarstva, da bi preprečili emisije in stroške, povezane s prevozom; poudarja, da nobena podpora ne bi smela spodbujati intenzifikacije živinoreje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da bo z razvojem krožnega gospodarstva in biogospodarstva ustvarjenih več delovnih mest v primarni proizvodnji, ter poudarja, da je treba v zvezi z biogospodarstvom razviti nova znanja, spretnosti in discipline in/ali jih nadalje vključiti v usposabljanje in izobraževanje v tem sektorju, da bi obravnavali družbene spremembe, povezane z biogospodarstvom, spodbujali konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest, izpolnjevali potrebe sektorja ter zagotavljali boljšo usklajenost znanja in spretnosti ter delovnih mest; |
| --- | --- |

50.

Odpadki

| 51. | poziva Komisijo, naj nadalje analizira emisije metana iz blata in odpadne vode ter v letu 2022 revidira direktivo o blatu iz čistilnih naprav (22) in direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode (23), pri čemer je treba upoštevati tudi emisije onesnaževal zraka in toplogrednih plinov, zlasti metana; poziva Komisijo, naj se tega loti ambiciozno in v pregled direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (24) v letu 2024 ter načrtovani pregled direktive o industrijskih emisijah vključi tudi močan poudarek na emisijah metana; poudarja, da so potrebni ukrepi, s katerimi bi od odlagališč zahtevali uporabo nastalega biometana, dokler njegova energijska vrednost ne pade pod določeno mejo, pa tudi uporabo biooksidacije in drugih tehnologij na žariščih, ko biometana, proizvedenega na odlagališču, ne bo več mogoče uporabiti, saj bi tako zmanjšali preostale emisije metana; v zvezi s tem opozarja, da emisije metana iz sektorja odpadkov deloma povzroča puščanje iz obratov za pridobivanje bioplina; poziva Komisijo, naj objavi smernice o najboljših metodah za gradnjo in obratovanje obratov za pridobivanje bioplina, da bi preprečili puščanje zaradi slabega vzdrževanja, delovanja in zasnove; opozarja še, da je direktiva o industrijskih emisijah naknadno prispevala k zmanjšanju onesnaževanja zaradi industrijskih dejavnosti; vendar poudarja, da odlaganje na odlagališča ni zajeto v nobenem referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je odlaganje na odlagališča, ki je na dnu hierarhije ravnanja z odpadki, najbolj onesnažujoč način ravnanja z odpadki, tako z vidika sproščanja emisij toplogrednih plinov kot drugih onesnaževal v zrak, tla in vodo; poziva države članice, naj dosledno upoštevajo obstoječe zahteve iz direktive o odlagališčih, in poziva uskladitev direktive s splošnimi načeli akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, vključno s ciljem za leto 2016, do katerega bi se morala količina biološko razgradljivih odpadkov na odlagališčih v primerjavi s količino iz leta 1995 zmanjšati na 35 % ali manj; poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo, s katero bi zagotovila, da bodo države članice, ki verjetno ne bodo dosegle cilja, sprejele popravne ukrepe; poziva jo tudi, naj države članice podpre pri njihovih prizadevanjih za zmanjšanje odlaganja; poleg tega izraža zaskrbljenost, ker petnajst držav članic v letu 2017 ni v celoti izpolnilo obveznosti iz direktive, v skladu s katerimi je treba odpadke pred odlaganjem obdelati; zato ponovno poziva, kot je že v svoji resoluciji z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, da je treba direktivo o odlagališčih uskladiti s splošnimi načeli akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in da se je treba pri pregledu ustreznih direktiv v prihodnje osredotočiti na preprečevanje nastajanja preostalih odpadkov in omejitev njihove količine, izboljšati pa je treba tudi cilj, v skladu s katerim naj bi na odlagališča zavrgli 10 % odpadkov, pri čemer je treba določiti zgornjo mejo odpadkov v kg/osebo na leto, da bi dosegli najboljše okoljske rezultate skupnih učinkov zmanjšanja, ponovne uporabe, recikliranja in kompostiranja, hkrati pa čim bolj zmanjšali odlaganje ostankov odpadkov na odlagališča; meni tudi, da bi dosegli ključno izboljšanje, če bi zagotovili, da bo metodologija za obračunavanje toplogrednih plinov z odlagališč bolj zanesljiva in usklajena po vsej EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zato poziva Komisijo, naj:






  — | opredeli zavezujoče cilje EU za komercialne in industrijske odpadke, saj zanje še vedno ni posebnih ciljev; |
| --- | --- | --- |

53.

—

opredeli zavezujoče cilje EU za komercialne in industrijske odpadke, saj zanje še vedno ni posebnih ciljev;

| — | predlaga cilje za omejitev nastajanja ostankov odpadkov v načrtovanem pregledu okvirne direktive o odpadkih (25) in direktive o odlagališčih leta 2024; |
| --- | --- |

—

predlaga cilje za omejitev nastajanja ostankov odpadkov v načrtovanem pregledu okvirne direktive o odpadkih (25) in direktive o odlagališčih leta 2024;

| — | uskladi direktivo o odlaganju odpadkov na odlagališčih s splošnimi cilji EU glede zmanjševanja podnebnih sprememb in emisij toplogrednih plinov, tako da opravi poglobljeno analizo za boljše obravnavanje vprašanj, povezanih s toplogrednimi plini; |
| --- | --- |

—

uskladi direktivo o odlaganju odpadkov na odlagališčih s splošnimi cilji EU glede zmanjševanja podnebnih sprememb in emisij toplogrednih plinov, tako da opravi poglobljeno analizo za boljše obravnavanje vprašanj, povezanih s toplogrednimi plini;

| — | pripravi referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BREF) za odlaganje odpadkov na odlagališčih, vključno z določbami o metanu; |
| --- | --- |

—

pripravi referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BREF) za odlaganje odpadkov na odlagališčih, vključno z določbami o metanu;

| 54. | poziva Komisijo, naj spremlja napredek držav članic pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov, ki naj bi do leta 2023 postalo obvezno; opozarja, da morajo države članice v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki zakonsko sprejeti ukrepe za spodbujanje recikliranja bioloških odpadkov, ki vključujejo kompostiranje in predelavo bioloških odpadkov, ob upoštevanju, da se biološki odpadki običajno zbirajo in obdelujejo na lokalni ravni; zato poudarja, da bi morala Komisija spodbujati nadaljnje sodelovanje med regijami in državami članicami ter usklajevanje z izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poudarja cilje novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo pri doseganju bistvene krožnosti in preprečevanju uhajanja emisij toplogrednih plinov in zlasti metana iz zaprte zanke; razume, da je treba spodbujati resnično integrirano ravnanje z odpadki za uspešno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki in za pripisovanje večjega pomena ravnanju z odpadki; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da so postopki zapiranja posameznih sekcij odlagališč in njihovega upravljanja po zaprtju osrednjega pomena za zmanjšanje puščanja, upoštevati pa je treba ves življenjski cikel odlagališč; poziva Komisijo, naj poskrbi za ustrezno podporo, prilagojeno razmeram v posameznih državah članicah, s čimer bi zagotovila dosledno upoštevanje hierarhije ravnanja z odpadki s poudarkom na preprečevanju nastajanja odpadkov, doseganje cilja za ločevanje pri viru in ločevanje bioloških odpadkov do 31. decembra 2023, tudi s sodelovanjem med javnim in zasebnim sektorjem, zato da bi dosegli visoko stopnjo ločevanja odpadkov, recikliranje in predelavo biorazgradljivih odpadkov, da bi uspešno preusmerili od odlaganja na odlagališčih, pri čemer EU ne bi smela financirati sežiganja odpadkov; poudarja, da bi morala vedno obstajati izvedljiva možnost biološke obdelave, denimo kompostiranje ali anaerobna razgradnja; v zvezi s tem priznava, da ima velik potencial anaerobna razgradnja biološko razgradljivih odpadkov, ki omogoča proizvodnjo biometana; poudarja, da je ima v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki sežiganje prednost zgolj pred odstranjevanjem s postopkom odlaganja, in želi spomniti na svoja stališča o sežiganju iz svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da so površine rezervoarjev svetovno pomemben vir emisij toplogrednih plinov, vključno z metanom, predvsem zaradi nabiranja usedlin v zajezitvah, in da lahko odstranitev jezov bistveno prispeva k zmanjšanju emisij z zajezenih območij; poziva Evropsko agencijo za okolje, naj zbira informacije o tej temi, na podlagi katerih bo mogoče oceniti morebitne ukrepe politike; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

(2)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(3)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(4)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0040.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura in H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Antropogeni in naravni sevalni prispevek, Podnebne spremembe v letu 2013: fizikalno-znanstvena podlaga, prispevek delovne skupine I k petemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah), 8. poglavje, Cambridge University Press, Cambridge, Združeno kraljestvo in New York, NY, ZDA, 2013, str. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. idr., Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions, Nature, Vol. 578, 2020, str. 409-412, among others (Predindustrijski 14CH4 ima večje antropogene fosilne emisije CH4), Nature, zvezek 578, 2020, str. 409–412, med drugim).

(9)  Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease (Onesnaženost zunanjega zraka: svetovna ocena izpostavljenosti in breme bolezni), Svetovna zdravstvena organizacija, 2016.

(10)  Kakovost zraka v Evropi – poročilo za leto 2020, str. 7, Evropska agencija za okolje, 2014.

(11)  Uredba (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

(12)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(13)  Delovni dokument služb Komisije z dne 17. septembra 2020 k sporočilu z naslovom Stepping up Europe’s 2030 climate ambition: investing in a climate-neutral future for the benefit of our people (Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030: Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov) (SWD(2020)0176).

(14)  Global Methane Assessment (Globalna ocena metana), UNEP, 2021.

(15)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

(16)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

(17)  Sporočilo Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299).

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(19)  Predlog Komisije za uredbo z dne 15. decembra 2020 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. in Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained šotlands reduces climate warmings on metethane emissions“, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

(22)  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).

(23)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(24)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(25)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

Konferenca OZN o podnebnih spremembah v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju 25. konference pogodbenic UNFCCC (COP25), 15. seje pogodbenic Kjotskega protokola (CMP15), in druge konference pogodbenic kot seje pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA2), ki so potekali od 2. do 13. decembra 2019 v Madridu v Španiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 25. konference pogodbenic UNFCCC (COP25), 15. seje pogodbenic Kjotskega protokola (CMP15), in druge konference pogodbenic kot seje pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA2), ki so potekali od 2. do 13. decembra 2019 v Madridu v Španiji,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je predsedstvo UNFCCC COP sprejelo skupaj z Združenim kraljestvom in njegovimi italijanskimi partnerji dne 28. maja 2020, da se podnebna konferenca OZN COP26 preloži zaradi covida-19 in organizira v Glasgowu v Združenem kraljestvu od 1. do 12. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je predsedstvo UNFCCC COP sprejelo skupaj z Združenim kraljestvom in njegovimi italijanskimi partnerji dne 28. maja 2020, da se podnebna konferenca OZN COP26 preloži zaradi covida-19 in organizira v Glasgowu v Združenem kraljestvu od 1. do 12. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju vrha o prilagajanju podnebnim spremembam, ki je potekal 25. in 26. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha o prilagajanju podnebnim spremembam, ki je potekal 25. in 26. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti (evropska podnebna pravila) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti (evropska podnebna pravila) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu v Španiji (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu v Španiji (COP25) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. januarja 2021 o podnebni in energetski diplomaciji – uresničevanje zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. januarja 2021 o podnebni in energetski diplomaciji – uresničevanje zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. oktobra 2021 o pripravah na zasedanje UNFCCC v Glasgowu v Združenem kraljestvu od 31. oktobra do 12. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. oktobra 2021 o pripravah na zasedanje UNFCCC v Glasgowu v Združenem kraljestvu od 31. oktobra do 12. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) z naslovom Globalno segrevanje za 1,5 oC, njegovega petega ocenjevalnega poročila in ustreznega zbirnega poročila, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) z naslovom Globalno segrevanje za 1,5 oC, njegovega petega ocenjevalnega poročila in ustreznega zbirnega poročila, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju poročila pomožnega telesa UNFCCC za znanstveni in tehnološki napredek z dne 29. aprila 2021 z naslovom Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action (Dialog o oceanih in podnebnih spremembah za razmislek o tem, kako okrepiti ukrepe za prilagajanje in blažitev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila pomožnega telesa UNFCCC za znanstveni in tehnološki napredek z dne 29. aprila 2021 z naslovom Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action (Dialog o oceanih in podnebnih spremembah za razmislek o tem, kako okrepiti ukrepe za prilagajanje in blažitev),

| — | ob upoštevanju vodilnega poročila Svetovne komisije za prilagajanje z dne 10. septembra 2019 z naslovom Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience (Prilagoditi se je treba zdaj: svetovni poziv k vodenju za podnebno odpornost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnega poročila Svetovne komisije za prilagajanje z dne 10. septembra 2019 z naslovom Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience (Prilagoditi se je treba zdaj: svetovni poziv k vodenju za podnebno odpornost),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila UNFCCC z dne 17. septembra 2021 o nacionalno določenih prispevkih v okviru Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila UNFCCC z dne 17. septembra 2021 o nacionalno določenih prispevkih v okviru Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju 11. poročila v okviru programa OZN za okolje o emisijski vrzeli z dne 9. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. poročila v okviru programa OZN za okolje o emisijski vrzeli z dne 9. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor),

| — | ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z dne 18. februarja 2021 z naslovom Making Peace with Nature – A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies (Sprava z naravo – znanstveni načrt za obravnavanje izrednih razmer na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z dne 18. februarja 2021 z naslovom Making Peace with Nature – A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies (Sprava z naravo – znanstveni načrt za obravnavanje izrednih razmer na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja),

| — | ob upoštevanju poročila Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah z dne 29. oktobra 2020 z naslovom IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report (Poročilo z delavnice IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemijah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah z dne 29. oktobra 2020 z naslovom IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report (Poročilo z delavnice IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemijah),

| — | ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne meteorološke organizacije o stanju svetovnega podnebja v letu 2020 iz aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne meteorološke organizacije o stanju svetovnega podnebja v letu 2020 iz aprila 2021,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030,

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o konferenci OZN leta 2021 o podnebnih spremembah Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP 23) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 in O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o konferenci OZN leta 2021 o podnebnih spremembah Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP 23) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 in O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016; ker je 12. oktobra 2021 191 od 197 pogodbenic konvencije UNFCCC pri OZN predložilo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu; |
| --- | --- |

A.

ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016; ker je 12. oktobra 2021 191 od 197 pogodbenic konvencije UNFCCC pri OZN predložilo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;

| B. | ker so EU in njene države članice 17. decembra 2020 UNFCCC posredovale posodobljen dokument o svojih nacionalno določenih prispevkih, ki EU zavezuje k cilju vsaj 55 % neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990 brez prispevka mednarodnih dobropisov; |
| --- | --- |

B.

ker so EU in njene države članice 17. decembra 2020 UNFCCC posredovale posodobljen dokument o svojih nacionalno določenih prispevkih, ki EU zavezuje k cilju vsaj 55 % neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990 brez prispevka mednarodnih dobropisov;

| C. | ker po poročilu programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2020 zaveze, ki so jih do sedaj sprejele podpisnice Pariškega sporazuma, ne bodo dovolj, da bi dosegli njegov skupni cilj in se bo svetovno segrevanje povzpelo na več kot 3 C nad predindustrijsko ravnjo; obžaluje, da številne pogodbenice UNFCCC niso sprejele zadostnih ukrepov niti za to, da bi bile vsaj na poti k izpolnjevanju svojih nacionalno določenih prispevkov, ter da veliko doseženega napredka izničijo kontraproduktivne politike, kot so nadaljnje subvencije za fosilna goriva in gradnja novih elektrarn na premog; ker je treba v zvezi s tem opozoriti na pozitivne naravne povratne zanke, ki bi lahko imele katastrofalne posledice za globalno segrevanje; |
| --- | --- |

C.

ker po poročilu programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2020 zaveze, ki so jih do sedaj sprejele podpisnice Pariškega sporazuma, ne bodo dovolj, da bi dosegli njegov skupni cilj in se bo svetovno segrevanje povzpelo na več kot 3 C nad predindustrijsko ravnjo; obžaluje, da številne pogodbenice UNFCCC niso sprejele zadostnih ukrepov niti za to, da bi bile vsaj na poti k izpolnjevanju svojih nacionalno določenih prispevkov, ter da veliko doseženega napredka izničijo kontraproduktivne politike, kot so nadaljnje subvencije za fosilna goriva in gradnja novih elektrarn na premog; ker je treba v zvezi s tem opozoriti na pozitivne naravne povratne zanke, ki bi lahko imele katastrofalne posledice za globalno segrevanje;

| D. | ker so se koncentracije glavnih toplogrednih plinov v letu 2020 še naprej povečevale kljub začasnemu zmanjšanju emisij, povezanim s covidom-19, koncentracija ogljikovega dioksida (CO2) v naši atmosferi pa je bila po podatkih Svetovne meteorološke organizacije najvišja v več kot treh milijonih let; ker je bilo leto 2020 eno od treh najtoplejših let v zgodovini meritev, pri čemer je bila povprečna temperatura za 1,2 oC višja od predindustrijske ravni; ker je bilo zadnje desetletje (2011–2020) najtoplejše do zdaj; |
| --- | --- |

D.

ker so se koncentracije glavnih toplogrednih plinov v letu 2020 še naprej povečevale kljub začasnemu zmanjšanju emisij, povezanim s covidom-19, koncentracija ogljikovega dioksida (CO2) v naši atmosferi pa je bila po podatkih Svetovne meteorološke organizacije najvišja v več kot treh milijonih let; ker je bilo leto 2020 eno od treh najtoplejših let v zgodovini meritev, pri čemer je bila povprečna temperatura za 1,2 oC višja od predindustrijske ravni; ker je bilo zadnje desetletje (2011–2020) najtoplejše do zdaj;

| E. | ker notranje politike EU same niso dovolj za zajezitev svetovnih emisij toplogrednih plinov in omejitev dviga temperature v skladu s Pariškim sporazumom; ker je za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo nujno takojšnje in ambiciozno kolektivno ukrepanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker notranje politike EU same niso dovolj za zajezitev svetovnih emisij toplogrednih plinov in omejitev dviga temperature v skladu s Pariškim sporazumom; ker je za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo nujno takojšnje in ambiciozno kolektivno ukrepanje na svetovni ravni;

| F. | ker preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani, in ker člen 4(1)(d) konvencije UNFCCC poudarja, da njene pogodbenice spodbujajo trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi; ker je v členu 2(1)(b) Pariškega sporazuma poudarjeno, da bi morali prilagajanje podnebnim spremembam, spodbujanje odpornosti in razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov potekati tako, da ne bo ogrožena pridelava hrane; ker je v poročilu IPBES o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev poudarjeno, da bo trajnostna raba narave ključna za prilagajanje nevarnemu antropogenemu poseganju v podnebni sistem in njegovo blaženje; |
| --- | --- |

F.

ker preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani, in ker člen 4(1)(d) konvencije UNFCCC poudarja, da njene pogodbenice spodbujajo trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi; ker je v členu 2(1)(b) Pariškega sporazuma poudarjeno, da bi morali prilagajanje podnebnim spremembam, spodbujanje odpornosti in razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov potekati tako, da ne bo ogrožena pridelava hrane; ker je v poročilu IPBES o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev poudarjeno, da bo trajnostna raba narave ključna za prilagajanje nevarnemu antropogenemu poseganju v podnebni sistem in njegovo blaženje;

| G. | ker so posledice podnebnih sprememb in izguba biotske raznovrstnosti med najpomembnejšimi izzivi in tveganji za človeške družbe; ker se je z večino prejšnjih politik problematika podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti reševala neodvisno; |
| --- | --- |

G.

ker so posledice podnebnih sprememb in izguba biotske raznovrstnosti med najpomembnejšimi izzivi in tveganji za človeške družbe; ker se je z večino prejšnjih politik problematika podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti reševala neodvisno;

| H. | ker globalni cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, določeni za leto 2020, niso bili izpolnjeni, zato je toliko bolj nujno, da se cilji in obseg ohranjanja biotske raznovrstnosti hitro razširijo; |
| --- | --- |

H.

ker globalni cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, določeni za leto 2020, niso bili izpolnjeni, zato je toliko bolj nujno, da se cilji in obseg ohranjanja biotske raznovrstnosti hitro razširijo;

| I. | ker je ohranitev oceanov ključna ne le zato, ker so primarni vir hrane, temveč tudi zato, ker so pomembni za ogljikov krog, saj uravnavajo podnebje in proizvajajo večino kisika v zraku, ki ga dihamo; ker IPCC v posebnem poročilu o oceanih in kriosferi navaja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji, ker poročilo tudi navaja, da se oceani od leta 1970 vse bolj segrevajo in so absorbirali več kot 90 % presežne toplote v podnebnem sistemu, ter da lahko oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker je zato nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaženje ekosistemov ter okrepiti naravne ponore ogljika; |
| --- | --- |

I.

ker je ohranitev oceanov ključna ne le zato, ker so primarni vir hrane, temveč tudi zato, ker so pomembni za ogljikov krog, saj uravnavajo podnebje in proizvajajo večino kisika v zraku, ki ga dihamo; ker IPCC v posebnem poročilu o oceanih in kriosferi navaja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji, ker poročilo tudi navaja, da se oceani od leta 1970 vse bolj segrevajo in so absorbirali več kot 90 % presežne toplote v podnebnem sistemu, ter da lahko oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker je zato nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaženje ekosistemov ter okrepiti naravne ponore ogljika;

| J. | ker imajo sonaravne rešitve in ekosistemski pristopi ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker sta varstvo in obnova naravnih ponorov ogljika, ki že obstajajo in učinkovito delujejo, vključno z zbiralniki ogljika v oceanih, ključnega pomena; |
| --- | --- |

J.

ker imajo sonaravne rešitve in ekosistemski pristopi ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker sta varstvo in obnova naravnih ponorov ogljika, ki že obstajajo in učinkovito delujejo, vključno z zbiralniki ogljika v oceanih, ključnega pomena;

| K. | ker imajo gozdovi pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, saj kot ponori ogljika vsako leto absorbirajo okrog 2 milijardi ton CO2; ker sta varstvo svetovnih gozdov in izboljšanje njihovega stanja ena od stroškovno najučinkovitejših oblik podnebnega ukrepanja in ker bi bilo z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje na podlagi gozdov mogoče, če bi se izvajala v celoti, emisije toplogrednih plinov do leta 2050 vsako leto zmanjšati za okrog 15 gigaton CO2, kar bi bilo lahko dovolj za omejitev globalnega segrevanja na precej pod 2 oC; |
| --- | --- |

K.

ker imajo gozdovi pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, saj kot ponori ogljika vsako leto absorbirajo okrog 2 milijardi ton CO2; ker sta varstvo svetovnih gozdov in izboljšanje njihovega stanja ena od stroškovno najučinkovitejših oblik podnebnega ukrepanja in ker bi bilo z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje na podlagi gozdov mogoče, če bi se izvajala v celoti, emisije toplogrednih plinov do leta 2050 vsako leto zmanjšati za okrog 15 gigaton CO2, kar bi bilo lahko dovolj za omejitev globalnega segrevanja na precej pod 2 oC;

| L. | ker lahko zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroči človek, za vse od 0,4 pa do 5,8 gigaton ekvivalenta CO2 na leto (9); |
| --- | --- |

L.

ker lahko zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroči človek, za vse od 0,4 pa do 5,8 gigaton ekvivalenta CO2 na leto (9);

| M. | ker četrtino severne poloble prekrivajo trajno zamrznjena tla, poznana kot permafrost; ker se zaradi naraščanja svetovne temperature arktični permafrost tali hitreje kot kdaj koli prej; ker je permafrost velikanski zbiralnik toplogrednih plinov, ki lahko zadržuje do 1 600 gigaton CO2, kar je skoraj še enkrat toliko, kot ga je zdaj v ozračju, pa tudi metana in dušikovega oksida; ker bi se lahko zaradi njegovega sproščanja globalno segrevanje močno pospešilo in okrepilo (10); |
| --- | --- |

M.

ker četrtino severne poloble prekrivajo trajno zamrznjena tla, poznana kot permafrost; ker se zaradi naraščanja svetovne temperature arktični permafrost tali hitreje kot kdaj koli prej; ker je permafrost velikanski zbiralnik toplogrednih plinov, ki lahko zadržuje do 1 600 gigaton CO2, kar je skoraj še enkrat toliko, kot ga je zdaj v ozračju, pa tudi metana in dušikovega oksida; ker bi se lahko zaradi njegovega sproščanja globalno segrevanje močno pospešilo in okrepilo (10);

| N. | ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da bo zaradi podnebnih sprememb do leta 2030 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi, neposredni stroški škode za zdravje pa naj bi do leta 2030 znašali med 2 in 4 milijardami USD na leto; |
| --- | --- |

N.

ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da bo zaradi podnebnih sprememb do leta 2030 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi, neposredni stroški škode za zdravje pa naj bi do leta 2030 znašali med 2 in 4 milijardami USD na leto;

| O. | ker lahko izguba biotske raznovrstnosti, povezana s preoblikovanjem krajine, v nekaterih primerih poveča tveganje za pojav bolezni, saj lahko vrste, ki se dobro prilagodijo krajini, v kateri prevladuje človek, gostijo tudi patogene, ki predstavljajo veliko tveganje za prenos okužbe z živali na človeka; |
| --- | --- |

O.

ker lahko izguba biotske raznovrstnosti, povezana s preoblikovanjem krajine, v nekaterih primerih poveča tveganje za pojav bolezni, saj lahko vrste, ki se dobro prilagodijo krajini, v kateri prevladuje človek, gostijo tudi patogene, ki predstavljajo veliko tveganje za prenos okužbe z živali na človeka;

| P. | ker so onesnaževanje zraka in podnebne spremembe tesno povezani ter imajo nekatere iste antropogene vire; ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da onesnaženost zraka po vsem svetu prispeva k 4,2 milijona smrti na leto zaradi možganske kapi, bolezni srca, pljučnega raka ter akutnih in kroničnih bolezni dihal; |
| --- | --- |

P.

ker so onesnaževanje zraka in podnebne spremembe tesno povezani ter imajo nekatere iste antropogene vire; ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da onesnaženost zraka po vsem svetu prispeva k 4,2 milijona smrti na leto zaradi možganske kapi, bolezni srca, pljučnega raka ter akutnih in kroničnih bolezni dihal;

| Q. | ker so se po navedbah Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč evidentirane nesreče in gospodarske izgube v zadnjih 20 letih skoraj podvojile, v veliki meri tudi zaradi precejšnjega povečanja števila nesreč, povezanih s podnebjem; |
| --- | --- |

Q.

ker so se po navedbah Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč evidentirane nesreče in gospodarske izgube v zadnjih 20 letih skoraj podvojile, v veliki meri tudi zaradi precejšnjega povečanja števila nesreč, povezanih s podnebjem;

| R. | ker podnebne spremembe in njihove uničujoče posledice že vplivajo na migracijske vzorce; ker bi bilo lahko po navedbah v študiji Svetovne banke iz leta 2018 skoraj 3 % prebivalstva regij podsaharske Afrike, južne Azije in Latinske Amerike prisiljenega preseliti se znotraj svojih držav, da bi ubežalo počasi stopnjujočim se posledicam podnebnih sprememb (11); ker bo brez skupnih prizadevanj za prilagajanje podnebnim spremembam več kot 700 milijonov ljudi, ki živijo na obalnih območjih na nizkih nadmorskih višinah in majhnih otokih, v nevarnosti, da bodo izpostavljeni intenzivnejšim neurjem in poplavam ter da bodo na koncu izgubili zemljo in se bodo morali preseliti; |
| --- | --- |

R.

ker podnebne spremembe in njihove uničujoče posledice že vplivajo na migracijske vzorce; ker bi bilo lahko po navedbah v študiji Svetovne banke iz leta 2018 skoraj 3 % prebivalstva regij podsaharske Afrike, južne Azije in Latinske Amerike prisiljenega preseliti se znotraj svojih držav, da bi ubežalo počasi stopnjujočim se posledicam podnebnih sprememb (11); ker bo brez skupnih prizadevanj za prilagajanje podnebnim spremembam več kot 700 milijonov ljudi, ki živijo na obalnih območjih na nizkih nadmorskih višinah in majhnih otokih, v nevarnosti, da bodo izpostavljeni intenzivnejšim neurjem in poplavam ter da bodo na koncu izgubili zemljo in se bodo morali preseliti;

| S. | ker je Pariški sporazum prva mednarodna pogodba, ki izrecno priznava povezavo med podnebnimi ukrepi in človekovimi pravicami, kar omogoča, da se z uporabo obstoječih pravnih instrumentov, povezanih s človekovimi pravicami, države in zasebne subjekte spodbudi k zmanjšanju emisij; ker s Pariškim sporazumom niso bili predvideni konkretni instrumenti, s katerimi bi lahko terjali odgovornost od držav in podjetij za njihov vpliv na podnebne spremembe in izvrševanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

S.

ker je Pariški sporazum prva mednarodna pogodba, ki izrecno priznava povezavo med podnebnimi ukrepi in človekovimi pravicami, kar omogoča, da se z uporabo obstoječih pravnih instrumentov, povezanih s človekovimi pravicami, države in zasebne subjekte spodbudi k zmanjšanju emisij; ker s Pariškim sporazumom niso bili predvideni konkretni instrumenti, s katerimi bi lahko terjali odgovornost od držav in podjetij za njihov vpliv na podnebne spremembe in izvrševanje človekovih pravic;

| T. | ker podnebne spremembe vključujejo tudi pomemben vidik človekovih pravic, saj neposredno in posredno vplivajo na uveljavljanje številnih splošno priznanih človekovih pravic, največji vpliv pa imajo na ranljive skupine, kot so ženske, otroci, starejši in bolni, skupine z nizkimi prihodki in domorodna ljudstva; ker UNFCCC in Pariški sporazum temeljita na medgeneracijski solidarnosti in zavezi držav, da bodo zaščitile podnebni sistem v dobro sedanjih in prihodnjih generacij; ker podnebne spremembe zaostrujejo izzive, s katerimi se soočajo domorodna ljudstva, in povzročajo globljo kulturno, ekonomsko in politično marginalizacijo ter neenakosti; |
| --- | --- |

T.

ker podnebne spremembe vključujejo tudi pomemben vidik človekovih pravic, saj neposredno in posredno vplivajo na uveljavljanje številnih splošno priznanih človekovih pravic, največji vpliv pa imajo na ranljive skupine, kot so ženske, otroci, starejši in bolni, skupine z nizkimi prihodki in domorodna ljudstva; ker UNFCCC in Pariški sporazum temeljita na medgeneracijski solidarnosti in zavezi držav, da bodo zaščitile podnebni sistem v dobro sedanjih in prihodnjih generacij; ker podnebne spremembe zaostrujejo izzive, s katerimi se soočajo domorodna ljudstva, in povzročajo globljo kulturno, ekonomsko in politično marginalizacijo ter neenakosti;

| U. | ker so podnebni ukrepi eden od ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, ki so jih leta 2015 sprejele vse države članice OZN v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

U.

ker so podnebni ukrepi eden od ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, ki so jih leta 2015 sprejele vse države članice OZN v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

| V. | ker so se pogodbenice UNFCCC leta 2009 zavezale, da bodo od leta 2020 mobilizirale 100 milijard USD na leto, kar je bilo ponovno potrjeno v Pariškem sporazumu; ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo skupnega cilja; ker so se vplivi podnebnih sprememb in potrebe v državah v razvoju ter zlasti v najmanj razvitih državah in majhnih otoških državah v razvoju povečali; |
| --- | --- |

V.

ker so se pogodbenice UNFCCC leta 2009 zavezale, da bodo od leta 2020 mobilizirale 100 milijard USD na leto, kar je bilo ponovno potrjeno v Pariškem sporazumu; ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo skupnega cilja; ker so se vplivi podnebnih sprememb in potrebe v državah v razvoju ter zlasti v najmanj razvitih državah in majhnih otoških državah v razvoju povečali;

| W. | ker program OZN za razvoj ocenjuje, da bo vsako leto do leta 2030 potrebnih 140-300 milijard USD samo za kritje potreb držav v razvoju glede prilagajanja, do leta 2050 pa bo ta znesek narasel na 280-500 milijard USD (12); |
| --- | --- |

W.

ker program OZN za razvoj ocenjuje, da bo vsako leto do leta 2030 potrebnih 140-300 milijard USD samo za kritje potreb držav v razvoju glede prilagajanja, do leta 2050 pa bo ta znesek narasel na 280-500 milijard USD (12);

| X. | ker je zaradi izbruha covida-19 žal prišlo do enoletne zamude pri izvedbi zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije o biološki raznovrstnosti v letu 2020, obenem pa je to edinstvena priložnost za prehod z reaktivnega na proaktivni in previdnostni model, kar bo na koncu pripeljalo do potrebne preobrazbe; ker bi morali novi znanstveni dosežki dopolnjevati in krepiti povezave med mednarodnimi agendami in njihovim izvajanjem na državni ravni; |
| --- | --- |

X.

ker je zaradi izbruha covida-19 žal prišlo do enoletne zamude pri izvedbi zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije o biološki raznovrstnosti v letu 2020, obenem pa je to edinstvena priložnost za prehod z reaktivnega na proaktivni in previdnostni model, kar bo na koncu pripeljalo do potrebne preobrazbe; ker bi morali novi znanstveni dosežki dopolnjevati in krepiti povezave med mednarodnimi agendami in njihovim izvajanjem na državni ravni;

| Y. | ker se svet resda sooča s trajnimi posledicami pandemije covida-19, vendar to ne pomeni, da je podnebna kriza mimo; ker bi morali gospodarsko okrevanje izkoristiti kot edinstveno priložnost za pospešitev prehoda v podnebno nevtralnost in zagotoviti pot do povišanja temperature za največ 1,5 oC, tako da se razvije socialno-ekonomski model, ki je skladen z omejitvami planeta, da se naložbe usmerijo v obnovo naravnih ekosistemov in krepitev prilagodljivosti ekosistemov, ter v prednostna področja, kot so energijska učinkovitost, trajnostna proizvodnja hrane, tehnologije za energijo iz obnovljivih virov, inovativne in trajnostne brezemisijske tehnologije ter potrebna pripadajoča infrastruktura, ter da se naložbe z vključevanjem načela, da se ne škoduje bistveno, v vse naložbene odločitve preusmerijo stran od dejavnosti, ki škodujejo podnebju in okolju; ker bi bilo treba pri prehodu ustrezno upoštevati različne potrebe in zmogljivosti regij ter spoštovati načela pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

Y.

ker se svet resda sooča s trajnimi posledicami pandemije covida-19, vendar to ne pomeni, da je podnebna kriza mimo; ker bi morali gospodarsko okrevanje izkoristiti kot edinstveno priložnost za pospešitev prehoda v podnebno nevtralnost in zagotoviti pot do povišanja temperature za največ 1,5 oC, tako da se razvije socialno-ekonomski model, ki je skladen z omejitvami planeta, da se naložbe usmerijo v obnovo naravnih ekosistemov in krepitev prilagodljivosti ekosistemov, ter v prednostna področja, kot so energijska učinkovitost, trajnostna proizvodnja hrane, tehnologije za energijo iz obnovljivih virov, inovativne in trajnostne brezemisijske tehnologije ter potrebna pripadajoča infrastruktura, ter da se naložbe z vključevanjem načela, da se ne škoduje bistveno, v vse naložbene odločitve preusmerijo stran od dejavnosti, ki škodujejo podnebju in okolju; ker bi bilo treba pri prehodu ustrezno upoštevati različne potrebe in zmogljivosti regij ter spoštovati načela pravičnega prehoda;

| Z. | ker po opredelitvi Evropske agencije za okolje „sistemska sprememba“ pomeni temeljno, prelomno in medsektorsko obliko spremembe, ki vključuje bistveno preoblikovanje in preusmeritev ciljev sistemov, pobud, tehnologij, družbenih praks in norm ter sistemov znanja in pristopov k upravljanju; ker to pri osnovnih družbenih sistemih pomeni, da se z vidika bolj trajnostnih alternativ, osredotočenih na, denimo, blaginjo in odpornost, ponovno razmisli ne le o tehnologijah in proizvodnih procesih, temveč tudi o vzorcih potrošnje in načinih življenja (13); |
| --- | --- |

Z.

ker po opredelitvi Evropske agencije za okolje „sistemska sprememba“ pomeni temeljno, prelomno in medsektorsko obliko spremembe, ki vključuje bistveno preoblikovanje in preusmeritev ciljev sistemov, pobud, tehnologij, družbenih praks in norm ter sistemov znanja in pristopov k upravljanju; ker to pri osnovnih družbenih sistemih pomeni, da se z vidika bolj trajnostnih alternativ, osredotočenih na, denimo, blaginjo in odpornost, ponovno razmisli ne le o tehnologijah in proizvodnih procesih, temveč tudi o vzorcih potrošnje in načinih življenja (13);

| AA. | ker lahko sonaravne rešitve in ekosistemski pristopi zagotovijo močno povezanost politik med UNFCCC, Konvencijo o biološki raznovrstnosti in drugo konvencijo iz Ria o dezertifikaciji, saj bi imela predsedstva in sekretariati vseh treh sporazumov priložnost za sodelovanje pri celovitem in usklajenem obravnavanju podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko sonaravne rešitve in ekosistemski pristopi zagotovijo močno povezanost politik med UNFCCC, Konvencijo o biološki raznovrstnosti in drugo konvencijo iz Ria o dezertifikaciji, saj bi imela predsedstva in sekretariati vseh treh sporazumov priložnost za sodelovanje pri celovitem in usklajenem obravnavanju podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti;

| AB. | ker sta evropski zeleni dogovor in instrument Next Generation EU edinstvena priložnost za okrepitev gospodarstva EU ter zagotovitev, da bo to bolj inovativno, bolj konkurenčno in bolj usmerjeno v prihodnost, s čimer se bosta omogočili vodilna vloga Evrope v zelenem gospodarstvu ter krepitev evropskega socialnega modela in socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

AB.

ker sta evropski zeleni dogovor in instrument Next Generation EU edinstvena priložnost za okrepitev gospodarstva EU ter zagotovitev, da bo to bolj inovativno, bolj konkurenčno in bolj usmerjeno v prihodnost, s čimer se bosta omogočili vodilna vloga Evrope v zelenem gospodarstvu ter krepitev evropskega socialnega modela in socialnega tržnega gospodarstva;

| AC. | ker naj bi bila s podnebjem povezana tveganja za zdravje, preživetje, prehransko varnost, oskrbo z vodo in gospodarsko rast po napovedih precej večja, če bi se svetovna temperatura dvignila za 2 oC; ker naj bi se z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 oC namesto na 2 oC po ocenah zmanjšali vplivi na kopenske, sladkovodne in obalne ekosisteme, ohranilo pa bi se več ekosistemskih storitev, ki koristijo ljudem; ker si je zato treba nujno prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

AC.

ker naj bi bila s podnebjem povezana tveganja za zdravje, preživetje, prehransko varnost, oskrbo z vodo in gospodarsko rast po napovedih precej večja, če bi se svetovna temperatura dvignila za 2 oC; ker naj bi se z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 oC namesto na 2 oC po ocenah zmanjšali vplivi na kopenske, sladkovodne in obalne ekosisteme, ohranilo pa bi se več ekosistemskih storitev, ki koristijo ljudem; ker si je zato treba nujno prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo;

| AD. | ker je pristop, po katerem si EU prizadeva voditi z dobrim zgledom, ključen za vključevanje tretjih držav v boj proti podnebnim spremembam in s tem za zvišanje ravni svetovnih podnebnih ambicij; |
| --- | --- |

AD.

ker je pristop, po katerem si EU prizadeva voditi z dobrim zgledom, ključen za vključevanje tretjih držav v boj proti podnebnim spremembam in s tem za zvišanje ravni svetovnih podnebnih ambicij;

| AE. | ker mora EU priznati svojo odgovornost za pretekle emisije toplogrednih plinov ter za razlike v razvitosti med svetovnim severom in jugom ter ravnati skladno s to odgovornostjo; |
| --- | --- |

AE.

ker mora EU priznati svojo odgovornost za pretekle emisije toplogrednih plinov ter za razlike v razvitosti med svetovnim severom in jugom ter ravnati skladno s to odgovornostjo;

| AF. | ker je v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma preusmeritev finančnih tokov k nizkim emisijam toplogrednih plinov in v razvoj, ki je odporen na podnebne spremembe, ključnega pomena za spopadanje z nevarnostjo podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

AF.

ker je v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma preusmeritev finančnih tokov k nizkim emisijam toplogrednih plinov in v razvoj, ki je odporen na podnebne spremembe, ključnega pomena za spopadanje z nevarnostjo podnebnih sprememb;

| AG. | ker se ozaveščenost javnosti in vključenost državljanov v podnebne ukrepe povečujeta; ker državljani od vlad zahtevajo dodatno ukrepanje in ambiciozne ukrepe za spopadanje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

AG.

ker se ozaveščenost javnosti in vključenost državljanov v podnebne ukrepe povečujeta; ker državljani od vlad zahtevajo dodatno ukrepanje in ambiciozne ukrepe za spopadanje s podnebnimi spremembami;

| AH. | ker se je drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola zaključilo 31. decembra 2020; ker je bilo sprejetje smernic o tem, kako zmanjšanje emisij v okviru dejavnosti mehanizma čistega razvoja upoštevati po 31. decembru 2020, preloženo; ker so bili uvedeni začasni ukrepi, s katerimi so bile dejavnosti mehanizma čistega razvoja podaljšane v obdobje po letu 2020; ker naj bi sestanek pogodbenic Kjotskega protokola potekal skupaj s COP26 v Glasgowu; |
| --- | --- |

AH.

ker se je drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola zaključilo 31. decembra 2020; ker je bilo sprejetje smernic o tem, kako zmanjšanje emisij v okviru dejavnosti mehanizma čistega razvoja upoštevati po 31. decembru 2020, preloženo; ker so bili uvedeni začasni ukrepi, s katerimi so bile dejavnosti mehanizma čistega razvoja podaljšane v obdobje po letu 2020; ker naj bi sestanek pogodbenic Kjotskega protokola potekal skupaj s COP26 v Glasgowu;

1.

opozarja, da so podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti med najpomembnejšimi izzivi za človeštvo ter da morajo vse vlade po vsem svetu nemudoma storiti vse za boj proti njim; poudarja, da so za izpolnitev naše kolektivne odgovornosti glede omejitve svetovnega segrevanja in preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti ter s tem zaščite vsega planeta potrebni mednarodno sodelovanje, sodelovanje nedržavnih akterjev, solidarnost in dosledno ukrepanje, ki temelji na znanosti, ter neomajna zaveza k povečanju ambicij; v zvezi s tem je seznanjen s pozivom generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa vsem vladam po svetu, naj razglasijo izredne podnebne razmere, dokler svet ne bo dosegel neto ničelnih emisij toplogrednih plinov;

2.

izraža zaskrbljenost v zvezi z ugotovitvami poročila Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli za leto 2020, zlasti glede dejstva, da bi kljub manjšemu upadu emisij ogljikovega dioksida zaradi pandemije covida-19 napovedane emisije v okviru predloženih brezpogojnih nacionalno določenih prispevkov, če bi se ti izvajali v celoti, privedle do povečanja temperature za 3,2 oC; pozdravlja doslej objavljene posodobljene nacionalno določene prispevke, s katerimi so se povečali podnebni cilji, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ti prispevki vseeno ne bodo zadoščali, da bi dosegli cilj Pariškega sporazuma glede emisij; je zaskrbljen zaradi zbirnega poročila UNFCCC o nacionalno določenih prispevkih iz septembra 2021, v katerem je bilo ugotovljeno, da vsi nacionalno določeni prispevki, ki so bili predloženi pred 30. julijem 2021, skupaj pomenijo znatno povečanje svetovnih emisij toplogrednih plinov v letu 2030 v primerjavi z letom 2010, in sicer za približno 16 %; poudarja, da bi bilo po navedbah IPCC za dosego omejitve dviga na 1,5 oC potrebno vsaj 45-odstotno zmanjšanje do leta 2030 v primerjavi z letom 2010;

3.

opozarja na nedavno odločitev ustavnega sodišča, ki je razsodilo, da varstvo podnebja ne bi smelo biti odvisno od politične presoje, temveč določbe ustave o varstvu okolja državi nalagajo ustavno dolžnost, da doseže podnebno nevtralnost;

4.

poudarja, da bi lahko po ugotovitvah poročila o emisijski vrzeli za leto 2020 zeleno okrevanje po pandemiji zmanjšalo emisije toplogrednih plinov za približno 25 % do leta 2030, s čimer bi dosegli 66-odstotno verjetnost, da bi temperature zadržali pod 2 oC, vendar vseeno ne dovolj, da bi svetovno segrevanje omejili na 1,5 oC; zato poudarja, da bi ukrepi za okrevanje lahko močno vplivali na to, ali bodo cilji Pariškega sporazuma doseženi; poziva vlade, naj si po najboljših močeh prizadevajo za izvajanje zelenega okrevanja, okrepijo svoje zaveze v skladu s cilji Pariškega sporazuma ter povečajo svoje nacionalno določene prispevke pred konferenco COP26, tako da sprejmejo ukrepe na znanstveni podlagi; poudarja, da je glede na nedavne raziskave doseganje temperaturnega cilja Pariškega sporazuma „ekonomsko optimalna“ podnebna politika (14);

5.

pozdravlja zavezo skupine G7, da bo povečala svoje ambicije in pospešila prizadevanja za zmanjšanje emisij, da bi še lahko uspeli omejiti dvig temperature na 1,5 oC (15); opozarja, da bi to prineslo številne dodatne koristi za okolje, gospodarstvo, družbo in javno zdravje; poudarja, da se vse več držav zavezuje podnebni nevtralnosti do sredine stoletja; vendar poudarja, da se morajo te zaveze nujno odražati v močnih kratkoročnih politikah, ukrepih in finančnih sredstvih ter v revidiranih nacionalno določenih prispevkih, ki jih je treba predložiti pred konferenco COP26 v obliki povečanih podnebnih ciljev za leto 2030, da bi svetovne emisije čim prej dosegle vrhunec; poziva G20, naj prevzame vodilno vlogo pri povečevanju kratkoročnih in dolgoročnih ciljev;

6.

pozdravlja dejstvo, da pet let po začetku veljavnosti Pariškega sporazuma največja svetovna gospodarstva tekmujejo, katero bo prej doseglo podnebno nevtralnost; opozarja na dejstvo, da je treba zaveze glede podnebne nevtralnosti podpreti z dolgoročnimi strategijami, predloženimi UNFCCC; poudarja, da je treba te zaveze prevesti v učinkovite ukrepe in politike na vseh ravneh in v vseh sektorjih;

7.

poudarja, da je treba čim prej postopno opustiti vsa fosilna goriva; priznava zaključke iz poročila Mednarodne agencije za energijo o podnebni nevtralnosti do leta 2050, ki kaže na močan upad povpraševanja po fosilnih gorivih, zaradi česar ni treba vlagati v novo oskrbo s fosilnimi gorivi, in da doseganje cilja 1,5 oC zahteva, da se ne izdajajo dovoljenja za nova naftna in plinska polja ter da se od leta 2021 naprej ne odpirajo novi premogovniki ali se ne podaljša obratovanja obstoječih; podpira zavezo skupine G7, da bo do konca leta 2021 prenehala financirati premog z nezmanjšanimi emisijami; poziva države skupine G7, naj dajo zgled pri energetskem prehodu in ustavijo vse nove naložbe v pridobivanje fosilnih goriv; podpira predsedstvo konference COP26, Združeno kraljestvo in globalno zavezništvo Powering Past Coal Alliance pri iskanju dogovora o zaustavitvi gradnje novih termoelektrarn na premog z nezmanjšanimi emisijami; priznava, da fosilna goriva nimajo dolgoročne vloge v mešanici energetskih virov EU, in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo sprejmejo nacionalne načrte za čimprejšnjo opustitev fosilnih goriv, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost;

8.

izrecno podpira pobudo Danske in Kostarike za oblikovanje zavezništva držav, ki so pripravljene postopno opustiti proizvodnjo nafte in plina ter odpraviti izdajanje dovoljenj za novo iskanje virov; opozarja na sklepe poročila Mednarodne agencije za energijo z naslovom „Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector“ (Ničelni ogljični odtis do leta 2050 – časovni načrt za globalni energetski sektor), ki potrjujejo, da so takšni ukrepi potrebni, da bi dosegli cilj 1,5 oC;

9.

opozarja, da bi morale vse pogodbenice finančne tokove – javne in zasebne, domače in mednarodne – uskladiti doseganjem cilja 1,5 oC in razvojem, ki bo odporno na podnebne spremembe; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega podnebnega in energetskega svežnja, ki bo objavljen 14. decembra 2021, zagotovi celovit pregled trenutnega stanja v zvezi s skladnostjo Unije in držav članic s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma ter sprejme vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih vrzeli;

10.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega svetovnega zanimanja za zaloge fosilnih goriv na Arktiki, ki postajajo dostopnejše, saj morski ledeni pokrov zaradi podnebnih sprememb upada; poudarja ranljivost narave na Arktiki in izjemne težave pri čiščenju ekosistema po razlitju nafte zaradi izbruhov, puščanja cevovodov ali ladijskih nesreč; poziva EU in države članice, naj pozovejo h globalnemu moratoriju na iskanje nafte na morju na Arktiki;

11.

poudarja, da je treba na COP26 ponovno vzpostaviti mednarodne koalicije za zelo ambiciozne rezultate, ki bodo prinesli veliko okoljsko celovitost; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z glavnimi onesnaževalci, podnebno ranljivimi državami, čezatlantskimi partnerji in britanskim predsedstvom COP26, da bi na konferenci predstavile politične predloge, kako naj bi države pospešile ukrepanje in premostili to vrzel in globalno segrevanje zadržali pod 1,5 oC; spodbuja EU, naj okrepi svoje diplomatske kampanje in sklepanje zavezništev z državami v razvoju in najbolj ranljivimi državami, da bi delovala kot povezovalka med razvitimi državami in državami v razvoju, kar je bilo v preteklosti ključno pri doseganju najbolj ambicioznih rezultatov na konferencah pogodbenic;

12.

pozdravlja dejstvo, da je predsednik Biden že prvi dan predsednikovanja sprejel ukrepe za ponovni pristop Združenih držav Amerike k Pariškemu sporazumu in se zavezal, da bodo ZDA do leta 2030 zmanjšale svoje emisije toplogrednih plinov za polovico v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 in si prizadevale za podnebno nevtralnost do leta 2050; pričakuje, da bodo kmalu sledili konkretni politični ukrepi in finančni tokovi za izpolnitev zavez ZDA; poudarja pomen partnerstva med EU in ZDA in njunega vodstva za doseganje ciljev Pariškega sporazuma; poudarja, da so boj proti podnebnim spremembam, degradacija okolja in izguba biotske raznovrstnosti, spodbujanje zelene rasti in zaščita naših oceanov v središču nove skupne čezatlantske agende ter da sta se EU in ZDA skupaj zavezali, da si bosta po najboljših močeh prizadevali za omejitev dviga globalne temperature na 1,5 oC; priznava prizadevanja predsednika Bidna za povečanje globalnih ambicij glede podnebnih ukrepov, tudi z organizacijo vrh voditeljev o podnebju aprila 2021;

13.

poudarja vlogo Kitajske kot drugega največjega gospodarstva na svetu in države z največjimi skupnimi emisijami toplogrednih plinov; priznava pripravljenost Kitajske, da konstruktivno prispeva k svetovnim pogajanjem o podnebju; vendar s posebno zaskrbljenostjo ugotavlja, da je še vedno zelo odvisna od premoga, in spodbuja njeno vlado, naj si še naprej prizadeva za pospešitev zelenega prehoda, ki je ključni pogoj za doseganje globalnih ciljev Pariškega sporazuma; je seznanjen z napovedjo predsednika Ši Džinpinga iz septembra 2020, da bo Kitajska zajezila emisije ogljikovega dioksida pred letom 2030 in dosegla ogljično nevtralnost pred letom 2060; poudarja, da bi morale te zaveze zajemati vse emisije toplogrednih plinov; pričakuje dodatne zaveze in konkretne politične ukrepe ter usklajene finančne tokove, da bi jih izpolnili;

14.

poudarja, da so po navedbah IPBES osnovni vzroki pandemij iste globalne okoljske spremembe, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembami rabe zemljišč, širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi vrstami ter vzorci potrošnje in drugimi dejavniki; poudarja, da je pandemija pokazala, kako pomembni sta načeli „eno zdravje“ in „zdravje v vseh politikah“ pri oblikovanju politik, in da je potrebna preobrazba; opozarja, da je v preambuli Pariškega sporazuma pravica do zdravja priznana kot ključna človekova pravica; poudarja, da je v 1. odstavku 4. člena Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) navedeno, da vse pogodbenice pri projektih ali ukrepih za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagoditev nanje uporabljajo „primerne metode, na primer presojo vplivov, ki bodo oblikovane in določene na državni ravni z namenom čim bolj zmanjšati škodljive učinke na gospodarstvo, zdravje in kakovost okolja“; meni, da bi bilo treba vidik zdravja vključiti v nacionalne načrte za prilagajanje in nacionalna sporočila v okviru konvencije;

15.

poudarja, da so za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in njegovih ciljev podnebne nevtralnosti potrebne ogromne naložbe in preobrazba vseh sektorjev naših gospodarstev, kot je še ni bilo; meni, da je to preobrazbo v nov trajnosten gospodarski model mogoče doseči samo, če bo zagotovljen pravični prehod, ki bo združeval socialni in ekološki napredek, izboljšal dobrobit ljudi in ne bo nikogar zapostavil;

COP26 v Glasgowu

COP26 v Glasgowu

16.

obžaluje pomanjkanje napredka na COP25 v Madridu leta 2019 ter pomanjkanje zavez in preglednost pri nekaterih pogodbenicah; obžaluje, da je bilo dokončanje pravilnika Pariškega sporazuma preloženo na naslednji COP in da rezultati razprav o izgubi in škodi niso bili ambicioznejši; kljub težavam pri organizaciji priznava napredek, dosežen na pomembnih področjih, kot sta spodbujanje socialne razsežnosti v podnebni agendi ter masovna mobilizacija nedržavnih akterjev;

17.

poudarja, kako pomembno je, da se na COP26 sprejme novo soglasje o potrebnih podnebnih ukrepih in cilju, da se doseže podnebna nevtralnost do sredine stoletja, ter o trdnih kratkoročnih in srednjeročnih ukrepih politike;

18.

poziva vse pogodbenice UNFCCC, naj v sodelovanju z regijami in nedržavnimi akterji, zlasti civilno družbo, konstruktivno prispevajo k procesu, ki vodi do COP26, v okviru katerega je treba posodobiti nacionalno določene prispevke in zagotoviti njihovo skladnost z dolgoročnim temperaturnim ciljem Pariškega sporazuma in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi spoznanji ter to, da odražajo najvišjo možno raven ambicioznosti pogodbenic; poudarja, da trenutne zaveze niso dovolj za doseganje ciljev sporazuma in da bi morali rast svetovnih emisij toplogrednih plinov nemudoma zajeziti in nato močno zmanjšati, zato bi morale vse pogodbenice okrepiti svoja prizadevanja in posodobiti svoje nacionalno določene prispevke v skladu s cilji Pariškega sporazuma, ter poziva zlasti EU in vse države skupine G20, naj v zvezi s tem pokažejo vodilno vlogo v svetu in se zavežejo, da bodo najpozneje do leta 2050 dosegle podnebno nevtralnost;

19.

poudarja, da je glede na poročilo programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2020 najbogatejši odstotek svetovnega prebivalstva odgovoren za več kot dvakrat toliko emisij kot najrevnejših 50 % skupaj; ugotavlja, da dodatne raziskave (16) kažejo, da je bilo v EU med letoma 1990 in 2015 najbogatejših 10 % državljanov EU odgovornih za skoraj tretjino skupnih emisij EU iz potrošnje in da so se v istem obdobju skupne emisije iz potrošnje najrevnejših 50 % državljanov EU zmanjšale za 24 %, skupne emisije najbogatejših 10 % pa povečale za 3 %; poudarja, da je treba pri izvajanju Pariškega sporazuma celovito obravnavati pravičnost ter da mora Unija zajeziti in drastično zmanjšati emisije, obenem pa zagotoviti podporo najrevnejšim gospodinjstvom, da bi zagotovila pravični prehod;

20.

poziva Komisijo k sodelovanju z drugimi večjimi povzročitelji emisij ogljikovega dioksida, da bi oblikovali mednarodni podnebni klub vodilnih držav na poti k podnebni nevtralnosti s skupnimi cilji glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, oblikovanja opredelitve enotnih standardov za merjenje emisij, primerljivih eksplicitnih in implicitnih cen ogljikovega dioksida v energetskem in industrijskem sektorju ter glede zaščite držav, ki so pripravljene izvajati ukrepe za zaščito podnebja, pred slabimi platmi mednarodne konkurence s skupnim mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah;

21.

poudarja, da si je treba prizadevati za okrepljene in usklajene sektorske ukrepe za razogljičenje z usklajevanjem ciljev ter sodelovanjem med pogodbenicami in drugimi akterji; poziva pogodbenice, naj okrepijo marakeško partnerstvo za globalne podnebne ukrepe kot prostor za spodbujanje nedržavnih akterjev in podnacionalnih vlad k takojšnjemu sprejetju podnebnih ukrepov, ki so znanstveno podprti in zelo ambiciozni, ter spodbujanje skupnega učenja v vseh skupinah, geografskih območjih in sektorjih, da bi pospešile ukrepanje in podporne politične odločitve za doseganje ciljev Pariškega sporazuma;

22.

poudarja, da se je treba do COP26 dogovoriti o preostalih točkah delovnega programa Pariškega sporazuma, da bi se v prihodnjih petih letih osredotočili na nadaljnji razvoj ter krepitev njegovega izvajanja in operacionalizacije; poziva vse pogodbenice, naj rešijo odprta vprašanja za dokončanje pravilnika Pariškega sporazuma, zlasti glede preglednosti, skupnih časovnih okvirov in sodelovalnih mehanizmov v okviru člena 6, da bi zagotovili preglednost in močno okoljsko celovitost in kar najbolj ambiciozne cilje;

23.

poziva Komisijo in države članice, naj se zavzemajo za stroga in odporna mednarodna pravila glede člena 6 Pariškega sporazuma, ki bodo temeljila na načelih iz San Joseja; zlasti poudarja, da je treba spodbujati mednarodno sodelovanje in preprečiti vse oblike dvojnega štetja, da bi zagotovili okoljsko celovitost z dejanskimi, dodatnimi, izmerljivimi, trajnimi in neodvisno preverjenimi ukrepi za zmanjšanje emisij, zagotoviti, da enote, izdane v okviru Kjotskega protokola, ne morejo šteti k sedanjim in prihodnjim nacionalno določenim prispevkom, ter zagotoviti varstvo človekovih pravic; ponavlja svojo podporo pobudi, da se delež dohodkov v okviru mehanizmov iz člena 6 nameni financiranju Prilagoditvenega sklada; ponavlja svojo podporo uvedbi petletnega časovnega okvira in poziva EU, naj sprejme stališče v podporo dogovoru o petletnem skupnem časovnem okviru, da bi pospešila izvajanje podnebnih ukrepov;

24.

poziva k operacionalizaciji izboljšanega okvira preglednosti, ki vsebuje načela preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti;

25.

poudarja, da podnebne spremembe različno vplivajo na ljudi zaradi dejavnikov, kot so spol, starost, invalidnost, etnična pripadnost in revščina ter da obstoječe neenakosti, ki temeljijo na spolu posameznika, lahko povečajo ranljivost posameznika za neizogibne učinke podnebnih sprememb, vključno z naravnimi nevarnostmi; zato pozdravlja sprejetje izboljšanega delovnega programa iz Lime za enakost spolov in akcijski načrt za enakost spolov na COP25 v Madridu in poziva k njunemu hitremu izvajanju; meni, da je treba preobrazbo v trajnostno družbo izvesti na vključujoč, pravičen in enakopraven način in da sta uravnotežena zastopanost spolov ter opolnomočenje žensk in deklet ključna za to preobrazbo; poudarja potrebo po učinkovitejšem vključevanju vidika spola v vse ustrezne cilje; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi konkreten akcijski načrt za izpolnitev zavez novega akcijskega načrta za enakost spolov ter naj imenuje stalno kontaktno točko EU za enakost spolov in podnebne spremembe z zadostnimi proračunskimi sredstvi za izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, ki upoštevajo enakost spolov, v EU in po svetu (17); meni, da bi to lahko bil zgled za druge pogodbenice, da sprejmejo podobne ukrepe;

26.

pozdravlja dejstvo, da pogodbenice v svojih nacionalno določenih prispevkih vse pogosteje upoštevajo spol, in poziva vse pogodbenice, naj sprejmejo nacionalno določene prispevke in podnebno financiranje, ki bodo upoštevali vidik spola in bodo socialno pravični, da bi zagotovile podnebno pravičnost; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo skladnost med podporo na področjih spola in podnebja z instrumenti za zunanje delovanje in prek Evropske investicijske banke, tudi s povečanjem udeležbe žensk in ženskih organizacij v upravljanju in odločanju, njihovega dostopa do financiranja ter do programov, ki podpirajo vlogo žensk v podnebnem upravljanju, ter zlasti v sektorjih, kot sta kmetijstvo in gozdarstvo, pri čemer se je treba posebej osredotočiti na domorodne ženske;

27.

je zaskrbljen zaradi potencialnega učinka, ki bi ga lahko imele omejitve potovanj in drugih omejitve zaradi covida-19 na uravnoteženo udeležbo na COP26; poziva britansko predsedstvo COP26, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovilo široko in vključujočo udeležbo ob polnem upoštevanju sanitarnih ukrepov; meni, da je treba storiti vse, da bi vsem državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim državam in majhnim otoškim državam v razvoju, omogočili sodelovanje na konferenci COP26, in poziva predsedstvo Združenega kraljestva, naj odpravi ovire za sodelovanje, povezane s pandemijo;

28.

želi spomniti, kako pomembno je, da v postopkih odločanja znotraj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) sodelujejo vse države; poudarja, da je treba sedanji postopek odločanja v okviru UNFCCC izboljšati in bolje vključiti delegate iz revnih in ranljivih držav; ponovno poziva delegacijo EU pri Konferenci pogodbenic, naj izboljša sodelovanje z delegati iz ranljivih držav;

29.

ponovno izraža podporo uvedbi posebne politike glede nasprotij interesov v okviru UNFCCC ter poziva Komisijo in države članice, naj pri tem prevzamejo vodilno vlogo;

30.

meni, da ima EU zgodovinsko odgovornost biti najbolj ambiciozna podpisnica Pariškega sporazuma, tako prek lastnih zavez kot prek pomoči drugim, in da bi morala priznati svojo podnebno in okoljsko odgovornost ter v skladu s tem ukrepati, tako da daje verodostojen zgled; želi spomniti na načelo „skupne, a raznolike odgovornosti in ustrezne zmogljivosti“, ki Uniji in državam članicam nalaga posebno odgovornost, pa tudi zmogljivost ukrepanja;

Ambiciozna podnebna politika EU in dolgoročna vizija

Ambiciozna podnebna politika EU in dolgoročna vizija

| 31. | poudarja sprejetje evropskih podnebnih pravil; pričakuje, da bosta evropski zeleni dogovor in zlasti zakonodajni sveženj Fit for 2030 (Pripravljeni za leto 2030) zagotovila potrebne ukrepe, da bodo EU in njene države članice v celoti izpolnjevale Pariški sporazum; meni, da je izjemno pomembno, da je EU zgled drugim in na COP26 da jasno sporočilo, da je pripravljena okrepiti svoje nacionalno določene prispevke in prispevke k Pariškemu sporazumu, ter tudi druge pogodbenice poziva k enakim zavezam; |
| --- | --- |

31.

poudarja sprejetje evropskih podnebnih pravil; pričakuje, da bosta evropski zeleni dogovor in zlasti zakonodajni sveženj Fit for 2030 (Pripravljeni za leto 2030) zagotovila potrebne ukrepe, da bodo EU in njene države članice v celoti izpolnjevale Pariški sporazum; meni, da je izjemno pomembno, da je EU zgled drugim in na COP26 da jasno sporočilo, da je pripravljena okrepiti svoje nacionalno določene prispevke in prispevke k Pariškemu sporazumu, ter tudi druge pogodbenice poziva k enakim zavezam;

| 32. | poudarja, da del EU spada med najbolj prizadete regije zaradi podnebnih sprememb na svetu; ugotavlja, da se sredozemski bazen segreva 20 % hitreje od svetovnega povprečja in da je regija eno od glavnih svetovnih žarišč podnebnih sprememb, pri čemer naj bi po napovedih v naslednjih 20 letih 250 milijonov ljudi postalo ogroženih zaradi pomanjkanja vode (18); poudarja, da Sredozemsko morje postaja najhitreje segrevajoče se morje na svetu (19), kar ima posledice za pomembne gospodarske sektorje in celotni morski ekosistem ter nepovratno spreminja ekosistem in vrste; poziva EU, naj nemudoma ukrepa in sodeluje s svojimi sredozemskimi partnerji pri ambicioznih ukrepih za prilagajanje ter vodi ukrepe za blažitev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da del EU spada med najbolj prizadete regije zaradi podnebnih sprememb na svetu; ugotavlja, da se sredozemski bazen segreva 20 % hitreje od svetovnega povprečja in da je regija eno od glavnih svetovnih žarišč podnebnih sprememb, pri čemer naj bi po napovedih v naslednjih 20 letih 250 milijonov ljudi postalo ogroženih zaradi pomanjkanja vode (18

19

| 33. | poudarja, da je uspeh evropskega zelenega dogovora odvisen od učinkovite globalizacije njegovih ustreznih standardov in norm v partnerstvu s tretjimi državami; opozarja na sklepe Sveta iz januarja 2021 in cilj Komisije, da se okrepi vloga Unije kot svetovnega akterja; poziva, naj se pred COP27 v Afriki pripravi operativna in skladna diplomatska strategija v zvezi z evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je uspeh evropskega zelenega dogovora odvisen od učinkovite globalizacije njegovih ustreznih standardov in norm v partnerstvu s tretjimi državami; opozarja na sklepe Sveta iz januarja 2021 in cilj Komisije, da se okrepi vloga Unije kot svetovnega akterja; poziva, naj se pred COP27 v Afriki pripravi operativna in skladna diplomatska strategija v zvezi z evropskim zelenim dogovorom;

| 34. | poudarja, kako pomembno je dejansko zmanjšati okoljski odtis EU, da bi dosegli naše globalne podnebne zaveze; vendar ugotavlja, da ni nikakršnega uradnega kazalnika EU za merjenje našega trenutnega okoljskega odtisa, ter poziva Komisijo in Evropsko agencijo za okolje, naj sprejmeta takšen kazalnik; |
| --- | --- |

34.

poudarja, kako pomembno je dejansko zmanjšati okoljski odtis EU, da bi dosegli naše globalne podnebne zaveze; vendar ugotavlja, da ni nikakršnega uradnega kazalnika EU za merjenje našega trenutnega okoljskega odtisa, ter poziva Komisijo in Evropsko agencijo za okolje, naj sprejmeta takšen kazalnik;

| 35. | ponovno poziva Komisijo, naj po sprejetju evropskih podnebnih pravil in ob upoštevanju pomembne vloge naravnih ponorov ogljika pri doseganju podnebne nevtralnosti predlaga ambiciozen, znanstveno utemeljen cilj EU do leta 2030 za odstranitev emisij toplogrednih plinov po naravnih ponorih ogljika, ki bi moral biti skladen s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in določen v zakonodaji; želi tudi spomniti, da mora hitro zmanjšanje emisij ostati prednostna naloga; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva Komisijo, naj po sprejetju evropskih podnebnih pravil in ob upoštevanju pomembne vloge naravnih ponorov ogljika pri doseganju podnebne nevtralnosti predlaga ambiciozen, znanstveno utemeljen cilj EU do leta 2030 za odstranitev emisij toplogrednih plinov po naravnih ponorih ogljika, ki bi moral biti skladen s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in določen v zakonodaji; želi tudi spomniti, da mora hitro zmanjšanje emisij ostati prednostna naloga;

| 36. | poudarja, da je treba podnebne cilje vključiti v vse politike EU; poziva Komisijo, naj posodobi svoj način izvajanja ocen učinka za vsa politična področja EU, da bi zagotovila polno izvajanje člena 6(4) evropskih podnebnih pravil; meni, da so nove pobude v nedavnem sporočilu Komisije z naslovom Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (20) in zlasti vključitev analize načela, da se ne škoduje bistveno, v ocene učinka, prvi korak v tej smeri; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba podnebne cilje vključiti v vse politike EU; poziva Komisijo, naj posodobi svoj način izvajanja ocen učinka za vsa politična področja EU, da bi zagotovila polno izvajanje člena 6(4) evropskih podnebnih pravil; meni, da so nove pobude v nedavnem sporočilu Komisije z naslovom Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (20

| 37. | poudarja osrednjo vlogo obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; priznava napredek, dosežen pri pridobivanju obnovljivih virov energije; je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ in poudarja, da je pomembno povečati cilje glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in spoštovali Pariški sporazum, pri čemer bi izkoristili priložnost sedanjega zmanjšanja stroškov obnovljivih virov energije in tehnologij za shranjevanje; |
| --- | --- |

37.

poudarja osrednjo vlogo obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; priznava napredek, dosežen pri pridobivanju obnovljivih virov energije; je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ in poudarja, da je pomembno povečati cilje glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in spoštovali Pariški sporazum, pri čemer bi izkoristili priložnost sedanjega zmanjšanja stroškov obnovljivih virov energije in tehnologij za shranjevanje;

| 38. | je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo okvira rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ in poudarja pomen povečanja naravnih ponorov, spodbujanja rešitev, ki temeljijo na ekosistemih, ob upoštevanju vrednosti različnih ekosistemov za biotsko raznovrstnost in količine ogljika, ki se še naprej odstranjuje in skladišči, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo okvira rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ in poudarja pomen povečanja naravnih ponorov, spodbujanja rešitev, ki temeljijo na ekosistemih, ob upoštevanju vrednosti različnih ekosistemov za biotsko raznovrstnost in količine ogljika, ki se še naprej odstranjuje in skladišči, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost;

| 39. | meni, da bi morale vse podnebne in povezane energetske politike odražati najnovejša znanstvena dognanja v zvezi z ekosistemi in različnimi skladišči ogljika ter njihovo resnično vrednostjo za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; meni, da so sonaravne rešitve, ekosistemski pristopi, obnova in ohranjanje ekosistemov in biotske raznovrstnosti bistveni elementi za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; poziva, naj se zagotovi več podatkov o območjih znotraj in zunaj ekosistemov, bogatih z ogljikom in vrstami, in o kakovosti ukrepov za upravljanje ohranjanja, zaščito in obnovo, da se za odločanje zagotovijo informacije o prednostnih nalogah obnove ter o ukrepih in politikah za boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morale vse podnebne in povezane energetske politike odražati najnovejša znanstvena dognanja v zvezi z ekosistemi in različnimi skladišči ogljika ter njihovo resnično vrednostjo za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; meni, da so sonaravne rešitve, ekosistemski pristopi, obnova in ohranjanje ekosistemov in biotske raznovrstnosti bistveni elementi za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; poziva, naj se zagotovi več podatkov o območjih znotraj in zunaj ekosistemov, bogatih z ogljikom in vrstami, in o kakovosti ukrepov za upravljanje ohranjanja, zaščito in obnovo, da se za odločanje zagotovijo informacije o prednostnih nalogah obnove ter o ukrepih in politikah za boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti;

| 40. | poudarja, da bi bilo treba vse podnebne politike izvajati v skladu z načelom pravičnega prehoda in načelom „onesnaževalec plača“, s postopno odpravo okolju škodljivih subvencij in v tesnem sodelovanju z vsemi deležniki, vključno s civilno družbo, socialnimi partnerji ter zasebnim sektorjem, pri čemer nihče ne bo zapostavljen; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno trajnostno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe povečati preglednost ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; želi spomniti, da člen 10 evropskih podnebnih pravil zagotavlja orodja, namenjena pripravi prostovoljnih okvirnih sektorskih časovnih načrtov za razogljičenje za sektorje v EU z največ emisijami, in poziva Komisijo k sodelovanju s temi sektorji, da bi olajšala pripravo teh časovnih načrtov; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bi bilo treba vse podnebne politike izvajati v skladu z načelom pravičnega prehoda in načelom „onesnaževalec plača“, s postopno odpravo okolju škodljivih subvencij in v tesnem sodelovanju z vsemi deležniki, vključno s civilno družbo, socialnimi partnerji ter zasebnim sektorjem, pri čemer nihče ne bo zapostavljen; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno trajnostno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe povečati preglednost ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; želi spomniti, da člen 10 evropskih podnebnih pravil zagotavlja orodja, namenjena pripravi prostovoljnih okvirnih sektorskih časovnih načrtov za razogljičenje za sektorje v EU z največ emisijami, in poziva Komisijo k sodelovanju s temi sektorji, da bi olajšala pripravo teh časovnih načrtov;

| 41. | poudarja, da ukrepi za blažitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje ne smejo privesti do poslabšanja drugih obstoječih okoljskih težav ali ustvariti novih v EU ali tretjih državah; v zvezi s tem izpostavlja okoljska tveganja, povezana z vse večjim povpraševanjem po nekaterih kritičnih surovinah, potrebnih za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali s podnebnim inženiringom, ter poziva Komisijo, naj ta tveganja upošteva pri svojih ukrepih ter jih v skladu s previdnostnim načelom poskuša čim bolj zmanjšati; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da ukrepi za blažitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje ne smejo privesti do poslabšanja drugih obstoječih okoljskih težav ali ustvariti novih v EU ali tretjih državah; v zvezi s tem izpostavlja okoljska tveganja, povezana z vse večjim povpraševanjem po nekaterih kritičnih surovinah, potrebnih za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali s podnebnim inženiringom, ter poziva Komisijo, naj ta tveganja upošteva pri svojih ukrepih ter jih v skladu s previdnostnim načelom poskuša čim bolj zmanjšati;

| 42. | meni, da ima ambiciozno izvajanje svežnja za okrevanje Next Generation EU v obliki trajnostnih politik več prednosti pri pospeševanju rasti med upadom gospodarske aktivnosti, kot so ustvarjanje novih delovnih mest, višji kratkoročni fiskalni multiplikatorji in višji dolgoročni prihranki pri stroških, in je priložnost, da se drugim državam pokažejo koristi za njihovo gospodarstvo, zato spodbuja Komisijo, Svet in države članice, naj čim bolj izkoristijo potencial tega svežnja za podporo zelenemu prehodu; |
| --- | --- |

42.

meni, da ima ambiciozno izvajanje svežnja za okrevanje Next Generation EU v obliki trajnostnih politik več prednosti pri pospeševanju rasti med upadom gospodarske aktivnosti, kot so ustvarjanje novih delovnih mest, višji kratkoročni fiskalni multiplikatorji in višji dolgoročni prihranki pri stroških, in je priložnost, da se drugim državam pokažejo koristi za njihovo gospodarstvo, zato spodbuja Komisijo, Svet in države članice, naj čim bolj izkoristijo potencial tega svežnja za podporo zelenemu prehodu;

| 43. | poudarja, da bi bilo treba podpreti trajnostno gospodarsko rast in razvoj novih zelenih tehnologij, ker lahko delujejo kot pomembni dejavniki za ublažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi bilo treba podpreti trajnostno gospodarsko rast in razvoj novih zelenih tehnologij, ker lahko delujejo kot pomembni dejavniki za ublažitev podnebnih sprememb;

Prilagajanje podnebnim spremembam, izgube in škoda

Prilagajanje podnebnim spremembam, izgube in škoda

| 44. | opozarja, da so prilagoditveni ukrepi neizogibni za vse države, če želijo čim bolj zmanjšati negativne učinke podnebnih sprememb ter doseči podnebno odpornost in trajnostni razvoj, in ugotavlja, da so za posledice podnebnih sprememb posebno ranljive države v razvoju, predvsem najmanj razvite države, in majhne otoške države v razvoju; poziva EU in države članice, naj okrepijo prilagoditvene ukrepe in vključijo lokalne organe, da bi v celoti spoštovale zaveze iz Pariškega sporazuma ter zagotovile, da so prilagoditvene politike skladne z vodilno vlogo EU v svetu na področju blaženja podnebnih sprememb; v zvezi s tem pozdravlja novo prilagoditveno strategijo EU, povezave s strategijo EU za biotsko raznovrstnost in novi regulativni okvir glede prilagajanja, ki temeljijo na evropskih podnebnih pravilih, ter poziva k njihovemu hitremu izvajanju, vključno z njihovimi mednarodnimi deli; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da so prilagoditveni ukrepi neizogibni za vse države, če želijo čim bolj zmanjšati negativne učinke podnebnih sprememb ter doseči podnebno odpornost in trajnostni razvoj, in ugotavlja, da so za posledice podnebnih sprememb posebno ranljive države v razvoju, predvsem najmanj razvite države, in majhne otoške države v razvoju; poziva EU in države članice, naj okrepijo prilagoditvene ukrepe in vključijo lokalne organe, da bi v celoti spoštovale zaveze iz Pariškega sporazuma ter zagotovile, da so prilagoditvene politike skladne z vodilno vlogo EU v svetu na področju blaženja podnebnih sprememb; v zvezi s tem pozdravlja novo prilagoditveno strategijo EU, povezave s strategijo EU za biotsko raznovrstnost in novi regulativni okvir glede prilagajanja, ki temeljijo na evropskih podnebnih pravilih, ter poziva k njihovemu hitremu izvajanju, vključno z njihovimi mednarodnimi deli;

| 45. | poudarja, da je v prilagoditveni strategiji EU, ki jo je Komisija sprejela 24. februarja 2021, izražen cilj Komisije glede povečanja virov in nadaljnje uporabe obsežnejšega financiranja prilagajanja ter da je treba posebej paziti na to, da bodo finančna sredstva dosegla najranljivejše skupnosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je v prilagoditveni strategiji EU, ki jo je Komisija sprejela 24. februarja 2021, izražen cilj Komisije glede povečanja virov in nadaljnje uporabe obsežnejšega financiranja prilagajanja ter da je treba posebej paziti na to, da bodo finančna sredstva dosegla najranljivejše skupnosti v državah v razvoju;

| 46. | pozdravlja novi regulativni okvir za prilagajanje podnebnim spremembam na podlagi člena 4 evropskih podnebnih pravil; poudarja, da so za izboljšanje sposobnosti prilagajanja, krepitev odpornosti in zmanjšanje izpostavljenosti podnebnim spremembam potrebni dodatni regulativni ukrepi z jasnimi cilji in mejniki; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja novi regulativni okvir za prilagajanje podnebnim spremembam na podlagi člena 4 evropskih podnebnih pravil; poudarja, da so za izboljšanje sposobnosti prilagajanja, krepitev odpornosti in zmanjšanje izpostavljenosti podnebnim spremembam potrebni dodatni regulativni ukrepi z jasnimi cilji in mejniki;

| 47. | poudarja, da bodo podnebne spremembe, čeprav so svetovni problem, na vsako regijo vplivale drugače in da so zato organi upravljanja na lokalni ravni, ki so blizu prebivalstvu, pogosto najustreznejši subjekti za razvoj strategij za prilagajanje, ki rešujejo problem; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bodo podnebne spremembe, čeprav so svetovni problem, na vsako regijo vplivale drugače in da so zato organi upravljanja na lokalni ravni, ki so blizu prebivalstvu, pogosto najustreznejši subjekti za razvoj strategij za prilagajanje, ki rešujejo problem;

| 48. | poudarja, da zelena infrastruktura prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, in sicer z varstvom naravnega kapitala, ohranitvijo naravnih habitatov in vrst, dobrim ekološkim stanjem in upravljanjem voda ter prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da zelena infrastruktura prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, in sicer z varstvom naravnega kapitala, ohranitvijo naravnih habitatov in vrst, dobrim ekološkim stanjem in upravljanjem voda ter prehransko varnostjo;

| 49. | poudarja uničujoče okoljske, socialne in gospodarske učinke dezertifikacije ter potrebo po skupnih pristopih, da bi ustrezno preprečevali in obravnavali ta pojav in se prilagodili nanj; zato poudarja pomen razpoložljivosti vode pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, saj voda omogoča rast rastlin, ki zajemajo in zadržujejo ogljik, hkrati pa voda v tleh spodbuja razvoj mikroorganizmov, kar povečuje vsebnost organskih snovi v tleh in s tem povečuje zmogljivost za zadrževanje ogljika v tleh; poudarja, da je treba pri prilagajanju posebno pozornost nameniti gospodarjenju z vodo; poudarja potrebo po hitrem in celovitem izvajanju okvirne direktive EU o vodah (21), da bi dosegli njene cilje in bolje upravljali ta vir; |
| --- | --- |

49.

poudarja uničujoče okoljske, socialne in gospodarske učinke dezertifikacije ter potrebo po skupnih pristopih, da bi ustrezno preprečevali in obravnavali ta pojav in se prilagodili nanj; zato poudarja pomen razpoložljivosti vode pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, saj voda omogoča rast rastlin, ki zajemajo in zadržujejo ogljik, hkrati pa voda v tleh spodbuja razvoj mikroorganizmov, kar povečuje vsebnost organskih snovi v tleh in s tem povečuje zmogljivost za zadrževanje ogljika v tleh; poudarja, da je treba pri prilagajanju posebno pozornost nameniti gospodarjenju z vodo; poudarja potrebo po hitrem in celovitem izvajanju okvirne direktive EU o vodah (21

| 50. | poudarja, da je prepoznavanje dejanske vrednosti vode in njene vloge v blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ključno za obravnavanje posledic podnebnih sprememb na kakovost vode in doseganje podnebne nevtralnosti; priznava, da diverzifikacija vodnih virov, gospodarnost z vodo, krožno upravljanje vode, sonaravne rešitve, digitalne rešitve za spremljanje, nadzor in analizo vode ter dostop do pitne vode in sanitarij prispevajo k zmanjšanju onesnaževanja in emisij ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je prepoznavanje dejanske vrednosti vode in njene vloge v blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ključno za obravnavanje posledic podnebnih sprememb na kakovost vode in doseganje podnebne nevtralnosti; priznava, da diverzifikacija vodnih virov, gospodarnost z vodo, krožno upravljanje vode, sonaravne rešitve, digitalne rešitve za spremljanje, nadzor in analizo vode ter dostop do pitne vode in sanitarij prispevajo k zmanjšanju onesnaževanja in emisij ogljikovega dioksida;

| 51. | poudarja, da je v preambuli Pariškega sporazuma priznana temeljna prednostna naloga, da je treba prehransko varnost in odpravljanje lakote ter posebej ranljive vidike sistemov pridelave hrane obvarovati pred škodljivimi učinki spremembe podnebja; opozarja, da je v členu 2(1)(b) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) navedeno, da je treba povečati sposobnost prilagajanja na neugodne učinke podnebnih sprememb in okrepiti odpornost nanje, pa tudi spodbujati razvoj na podlagi nizkih emisij toplogrednih plinov, na način, ki ne bo ogrozil pridelave hrane; poziva vse strani, naj v svojih nacionalnih načrtih za prilagajanje ustrezno upoštevajo prehransko varnost; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je v preambuli Pariškega sporazuma priznana temeljna prednostna naloga, da je treba prehransko varnost in odpravljanje lakote ter posebej ranljive vidike sistemov pridelave hrane obvarovati pred škodljivimi učinki spremembe podnebja; opozarja, da je v členu 2(1)(b) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) navedeno, da je treba povečati sposobnost prilagajanja na neugodne učinke podnebnih sprememb in okrepiti odpornost nanje, pa tudi spodbujati razvoj na podlagi nizkih emisij toplogrednih plinov, na način, ki ne bo ogrozil pridelave hrane; poziva vse strani, naj v svojih nacionalnih načrtih za prilagajanje ustrezno upoštevajo prehransko varnost;

| 52. | poudarja pomen pristopa na ravni sistemov, ki predvideva številne nevarnosti, za oceno podnebnih tveganj in prilagoditvenih potreb in ukrepov, potrebo po izboljšanju metrike za merjenje prilagajanja ob upoštevanju tveganj ter krepitev tehnične in finančne podpore državam, da razvijejo bankabilne projekte in dostopajo do obsežnejšega prilagoditvenega financiranja; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen pristopa na ravni sistemov, ki predvideva številne nevarnosti, za oceno podnebnih tveganj in prilagoditvenih potreb in ukrepov, potrebo po izboljšanju metrike za merjenje prilagajanja ob upoštevanju tveganj ter krepitev tehnične in finančne podpore državam, da razvijejo bankabilne projekte in dostopajo do obsežnejšega prilagoditvenega financiranja;

| 53. | podpira pregled globalnega cilja glede prilagajanja in poudarja, da ga je treba prenesti v merljive rezultate na podlagi temeljitega razumevanja tveganja na več ravneh, razpoložljivosti doslednih in primerljivih podatkov ter uporabe kvantitativnega in kvalitativnega napredka na področju odpornosti skozi čas; |
| --- | --- |

53.

podpira pregled globalnega cilja glede prilagajanja in poudarja, da ga je treba prenesti v merljive rezultate na podlagi temeljitega razumevanja tveganja na več ravneh, razpoložljivosti doslednih in primerljivih podatkov ter uporabe kvantitativnega in kvalitativnega napredka na področju odpornosti skozi čas;

| 54. | poziva COP26, naj v celoti operacionalizira mrežo iz Santiaga za pomoč ob izgubah in škodi, ki je bila vzpostavljena na COP25, da bi učinkovito spodbudila tehnično pomoč za države v razvoju na področju preprečevanja, zmanjševanja in odpravljanja izgube in škode in da bi opravljala funkcije na podlagi najpogostejših izzivov in vrzeli, s katerimi se soočajo države v razvoju, vključno s pomanjkanjem zmogljivostmi, finančnih sredstev in podpore; meni, da bi moralo biti delovanje mreže iz Santiaga vključeno v strukture UNFCCC ter bi ga morale predvidljivo in zanesljivo financirati razvite države na podlagi prispevkov pogodbenic in opazovalcev UNFCCC; |
| --- | --- |

54.

poziva COP26, naj v celoti operacionalizira mrežo iz Santiaga za pomoč ob izgubah in škodi, ki je bila vzpostavljena na COP25, da bi učinkovito spodbudila tehnično pomoč za države v razvoju na področju preprečevanja, zmanjševanja in odpravljanja izgube in škode in da bi opravljala funkcije na podlagi najpogostejših izzivov in vrzeli, s katerimi se soočajo države v razvoju, vključno s pomanjkanjem zmogljivostmi, finančnih sredstev in podpore; meni, da bi moralo biti delovanje mreže iz Santiaga vključeno v strukture UNFCCC ter bi ga morale predvidljivo in zanesljivo financirati razvite države na podlagi prispevkov pogodbenic in opazovalcev UNFCCC;

| 55. | ugotavlja, da člen 8 Pariškega sporazuma o izgubi in škodi določa, da bi morale pogodbenice sodelovati pri obravnavi izgube in škode, povezane z negativnimi posledicami podnebnih sprememb; zato poudarja pomen globalnih podpornih dejavnosti na področjih, ki so še posebej podvržena učinkom podnebnih sprememb, kot so obalna območja in otoki, in tam, kjer je sposobnost prilagajanja omejena; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da člen 8 Pariškega sporazuma o izgubi in škodi določa, da bi morale pogodbenice sodelovati pri obravnavi izgube in škode, povezane z negativnimi posledicami podnebnih sprememb; zato poudarja pomen globalnih podpornih dejavnosti na področjih, ki so še posebej podvržena učinkom podnebnih sprememb, kot so obalna območja in otoki, in tam, kjer je sposobnost prilagajanja omejena;

| 56. | poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj medsebojno vplivajo na dejavnike razseljevanja ljudi; izraža podporo delovni skupini o razseljevanju v okviru Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo in jo poziva, naj pospeši svoje dejavnosti ter zagotovi, da bo bolj vključujoča za najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; poziva, naj se na prihodnjih konferencah pogodbenic več pozornosti nameni razseljevanju zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj medsebojno vplivajo na dejavnike razseljevanja ljudi; izraža podporo delovni skupini o razseljevanju v okviru Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo in jo poziva, naj pospeši svoje dejavnosti ter zagotovi, da bo bolj vključujoča za najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; poziva, naj se na prihodnjih konferencah pogodbenic več pozornosti nameni razseljevanju zaradi podnebnih sprememb;

Sonaravne rešitve in pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam, ki temeljijo na ekosistemih

Sonaravne rešitve in pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam, ki temeljijo na ekosistemih

| 57. | želi spomniti, da so podnebne spremembe eden od glavnih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo zemljišč ter da so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se stopnjujejo, pri čemer oba pojava pomenita enako veliki grožnji za življenje na našem planetu; poudarja, da naj bi negativni učinki podnebnih sprememb na naravo in biotsko raznovrstnost, na ekosisteme ter razpoložljivost vode, na oceane in prehransko varnost v prihodnjih desetletjih postali kritični; opozarja, da strogo ohranjanje in obnova visokoogljičnih ekosistemov, kot so šotišča, mokrišča, naravni pašniki, in modroogljičnih ekosistemov, kot so močvirja, rastišča morske trave in mangrove, ter neokrnjenih gozdov, omogočata odzivanje s takojšnjim učinkom ter zagotavljata vrsto koristi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; ker se z degradacijo ali uničenjem modroogljičnih ekosistemov v ozračje in ocean izpusti ogljik, ki je bil v njih shranjen več stoletij, in tako ti ekosistemi postanejo viri emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko nekateri ukrepi, ki bi lahko ublažili podnebno krizo, škodili biotski raznovrstnosti, in poudarja, da je treba podnebno krizo in krizo zaradi izgube biotske raznovrstnosti obravnavati skupaj; zato predlaga ustrezno financiran skupni delovni program Konvencije o biološki raznovrstnosti in UNFCCC za opredelitev in spodbujanje sinergijskih ukrepov; |
| --- | --- |

57.

želi spomniti, da so podnebne spremembe eden od glavnih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo zemljišč ter da so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se stopnjujejo, pri čemer oba pojava pomenita enako veliki grožnji za življenje na našem planetu; poudarja, da naj bi negativni učinki podnebnih sprememb na naravo in biotsko raznovrstnost, na ekosisteme ter razpoložljivost vode, na oceane in prehransko varnost v prihodnjih desetletjih postali kritični; opozarja, da strogo ohranjanje in obnova visokoogljičnih ekosistemov, kot so šotišča, mokrišča, naravni pašniki, in modroogljičnih ekosistemov, kot so močvirja, rastišča morske trave in mangrove, ter neokrnjenih gozdov, omogočata odzivanje s takojšnjim učinkom ter zagotavljata vrsto koristi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; ker se z degradacijo ali uničenjem modroogljičnih ekosistemov v ozračje in ocean izpusti ogljik, ki je bil v njih shranjen več stoletij, in tako ti ekosistemi postanejo viri emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko nekateri ukrepi, ki bi lahko ublažili podnebno krizo, škodili biotski raznovrstnosti, in poudarja, da je treba podnebno krizo in krizo zaradi izgube biotske raznovrstnosti obravnavati skupaj; zato predlaga ustrezno financiran skupni delovni program Konvencije o biološki raznovrstnosti in UNFCCC za opredelitev in spodbujanje sinergijskih ukrepov;

| 58. | poudarja, da kljub vse večjemu soglasju v okviru UNFCCC in Konvencije o biološki raznovrstnosti, da je treba celostno ukrepati na ravni držav in lokalni ravni za skupno obvladovanje krize biotske raznovrstnosti in podnebne krize, številne nacionalne podnebne zaveze in strategije držav še vedno ne vključujejo sonaravnih rešitev; meni, da bi večdeležniška platforma za sonaravne rešitve lahko pripomogla k okrepitvi sinergij med večstranskimi mednarodnimi konvencijami o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah ter omogočila doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da kljub vse večjemu soglasju v okviru UNFCCC in Konvencije o biološki raznovrstnosti, da je treba celostno ukrepati na ravni držav in lokalni ravni za skupno obvladovanje krize biotske raznovrstnosti in podnebne krize, številne nacionalne podnebne zaveze in strategije držav še vedno ne vključujejo sonaravnih rešitev; meni, da bi večdeležniška platforma za sonaravne rešitve lahko pripomogla k okrepitvi sinergij med večstranskimi mednarodnimi konvencijami o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah ter omogočila doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN;

| 59. | poudarja, da so potrebne sinergije med strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in podnebnimi ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da so potrebne sinergije med strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in podnebnimi ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 60. | opozarja tudi na ključno vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost pri omogočanju ljudem, da se borijo proti svetovnemu segrevanju in prilagajajo nanj ter krepijo svojo stopnjo odpornosti; poudarja, da ekosistemski pristopi na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti in sonaravne rešitve izkoriščajo naravni potencial in potencial biotske raznovrstnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in nam pomagajo pri prilagajanju na posledice podnebnih sprememb ter da so rešitve, ki so koristne za vse in vključujejo varstvo, obnovo in trajnostno upravljanje ter krepitev storitev in funkcij ekosistemov, ki obravnavajo izzive družbe in spodbujajo dobrobit ljudi; poudarja, da so lahko sonaravne rešitve najučinkovitejše, kadar se načrtujejo za trajnost in niso samo ozko osredotočene na hitro sekvestracijo ogljika (22); |
| --- | --- |

60.

opozarja tudi na ključno vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost pri omogočanju ljudem, da se borijo proti svetovnemu segrevanju in prilagajajo nanj ter krepijo svojo stopnjo odpornosti; poudarja, da ekosistemski pristopi na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti in sonaravne rešitve izkoriščajo naravni potencial in potencial biotske raznovrstnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in nam pomagajo pri prilagajanju na posledice podnebnih sprememb ter da so rešitve, ki so koristne za vse in vključujejo varstvo, obnovo in trajnostno upravljanje ter krepitev storitev in funkcij ekosistemov, ki obravnavajo izzive družbe in spodbujajo dobrobit ljudi; poudarja, da so lahko sonaravne rešitve najučinkovitejše, kadar se načrtujejo za trajnost in niso samo ozko osredotočene na hitro sekvestracijo ogljika (22

| 61. | pozdravlja pobudo predsedstva COP26 o začetku dialoga o trgovini z gozdnimi, kmetijskimi in drugimi primarnimi proizvodi, ki bo združil ključne države izvoznice kmetijskih proizvodov in države potrošnice teh proizvodov v razpravi o tem, kako ta postopek narediti bolj trajnosten; želi spomniti na stališča, ki jih je opredelil v resoluciji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu (23), kar bi bilo treba vključiti v prispevek EU; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za pravni okvir EU, ki bo temeljil na obvezni primerni skrbnosti za zagotovitev, da so dobavne verige trajnostne in da se proizvodi oziroma surovine, ki se dajejo na trg EU, ne proizvajajo na podlagi krčenja in degradacije gozdov, pretvorbe ali degradacije ekosistemov ali kršenja človekovih pravic; ugotavlja, da bi bilo treba v ta pravni okvir EU poleg gozdov vključiti tudi ekosisteme z visoko zalogo ogljika in visoko biotsko raznovrstnostjo, ki niso gozdovi, na primer morske in obalne ekosisteme, mokrišča, šotišča in savane, da ne bi bremena prenesli nanje; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja pobudo predsedstva COP26 o začetku dialoga o trgovini z gozdnimi, kmetijskimi in drugimi primarnimi proizvodi, ki bo združil ključne države izvoznice kmetijskih proizvodov in države potrošnice teh proizvodov v razpravi o tem, kako ta postopek narediti bolj trajnosten; želi spomniti na stališča, ki jih je opredelil v resoluciji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu (23

| 62. | opozarja na dejstvo, da potencialne emisije zaradi taljenja permafrosta niso v celoti upoštevane v svetovnih emisijskih proračunih in niso vključene v nacionalno določene prispevke; poudarja, da je treba pospešiti znanstvena prizadevanja za natančnejšo oceno verjetnega obsega povečanja emisij ogljikovega dioksida in metana z Arktike, ki se segreva, in obveščanje o njem za bolj utemeljene odločitve o ambicioznejših ciljih, ki so potrebni za to, da se svetovna temperatura ohrani znotraj ciljev Pariškega sporazuma; poziva EU, naj spodbudi in vodi globalno koalicijo za permafrost, katere namen je financiranje raziskav za boljšo oceno sedanjega stanja problema in financiranje ukrepov za nujno zaustavitev taljenja permafrosta; |
| --- | --- |

62.

opozarja na dejstvo, da potencialne emisije zaradi taljenja permafrosta niso v celoti upoštevane v svetovnih emisijskih proračunih in niso vključene v nacionalno določene prispevke; poudarja, da je treba pospešiti znanstvena prizadevanja za natančnejšo oceno verjetnega obsega povečanja emisij ogljikovega dioksida in metana z Arktike, ki se segreva, in obveščanje o njem za bolj utemeljene odločitve o ambicioznejših ciljih, ki so potrebni za to, da se svetovna temperatura ohrani znotraj ciljev Pariškega sporazuma; poziva EU, naj spodbudi in vodi globalno koalicijo za permafrost, katere namen je financiranje raziskav za boljšo oceno sedanjega stanja problema in financiranje ukrepov za nujno zaustavitev taljenja permafrosta;

| 63. | poudarja, da je treba celovito evidentirati z ogljikom in naravno bogata območja, učinke in kakovost njihovega upravljanja, stanje habitatov in druge dejavnike, da bi zagotovili podlago za odločanje glede prednostnih nalog za obnovo; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba celovito evidentirati z ogljikom in naravno bogata območja, učinke in kakovost njihovega upravljanja, stanje habitatov in druge dejavnike, da bi zagotovili podlago za odločanje glede prednostnih nalog za obnovo;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da trg in potrošniški vzorci Unije ne bodo škodovali gozdovom, naravnim ekosistemom, biotski raznovrstnosti ter pravicam domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da trg in potrošniški vzorci Unije ne bodo škodovali gozdovom, naravnim ekosistemom, biotski raznovrstnosti ter pravicam domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti;

| 65. | priznava pomen konference o biotski raznovrstnosti, ki bo oktobra 2021 ter aprila in maja 2022 v Kunmingu na Kitajskem; poudarja, da je potreben trdnejši, zavezujoč in ambicioznejši mednarodni okvir, ki je nenadomestljive vrednosti, da se zaščiti biotska raznovrstnost na globalni ravni, ustavi njeno upadanje in da se čim bolj obnovi; meni, da bi moral ta okvir temeljiti na ciljih, merljivih kazalnikih, učinkovitih mehanizmih za spremljanje in trdnih zavezah, ki bi zajemale prispevke, določene na nacionalni ravni, in druge ustrezne instrumente, finančne zaveze in zagotovila za večjo krepitev zmogljivosti, pa tudi mehanizem petletnega pregleda, pri čemer bi bil poudarek na zelo ambicioznih ciljih in vse večji ambicioznosti; ponovno poziva EU, naj si za izenačitev konkurenčnih pogojev po svetu v pogajanjih prizadeva za enako visoke cilje, vključno s pravno zavezujočimi globalnimi cilji glede obnove in varstva v višini vsaj 30 % do leta 2030, ki bi odražali domačo raven ambicioznosti EU iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

65.

priznava pomen konference o biotski raznovrstnosti, ki bo oktobra 2021 ter aprila in maja 2022 v Kunmingu na Kitajskem; poudarja, da je potreben trdnejši, zavezujoč in ambicioznejši mednarodni okvir, ki je nenadomestljive vrednosti, da se zaščiti biotska raznovrstnost na globalni ravni, ustavi njeno upadanje in da se čim bolj obnovi; meni, da bi moral ta okvir temeljiti na ciljih, merljivih kazalnikih, učinkovitih mehanizmih za spremljanje in trdnih zavezah, ki bi zajemale prispevke, določene na nacionalni ravni, in druge ustrezne instrumente, finančne zaveze in zagotovila za večjo krepitev zmogljivosti, pa tudi mehanizem petletnega pregleda, pri čemer bi bil poudarek na zelo ambicioznih ciljih in vse večji ambicioznosti; ponovno poziva EU, naj si za izenačitev konkurenčnih pogojev po svetu v pogajanjih prizadeva za enako visoke cilje, vključno s pravno zavezujočimi globalnimi cilji glede obnove in varstva v višini vsaj 30 % do leta 2030, ki bi odražali domačo raven ambicioznosti EU iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

| 66. | v zvezi s tem poudarja, da je bilo v pregledu izvajanja ciljev trajnostnega razvoja za leto 2018 (24) ugotovljeno, da okvir za spremljanje cilja trajnostnega razvoja 15 ne zajema bistvenih točk, ki so povezane s kakovostjo in ključne za pomembnejše rezultate, kar kaže, da so potrebni dodatni kazalniki na področjih, kot so neokrnjenost gozdov, učinkovitost gospodarjenja z zavarovanimi območji in smiselna vključitev biotske raznovrstnosti v druge postopke; |
| --- | --- |

66.

v zvezi s tem poudarja, da je bilo v pregledu izvajanja ciljev trajnostnega razvoja za leto 2018 (24

| 67. | poudarja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji; poudarja, da IPCC opozarja, da oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji; poudarja, da IPCC opozarja, da oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje;

| 68. | poudarja, da bi moral svetovni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 zavezovati strani k vključitvi na naravi temelječih rešitev, s katerimi bi se varovali in obnavljali biotska raznovrstnost in celovitost ekosistemov, v nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost ter nacionalno določene prispevke za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi moral svetovni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 zavezovati strani k vključitvi na naravi temelječih rešitev, s katerimi bi se varovali in obnavljali biotska raznovrstnost in celovitost ekosistemov, v nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost ter nacionalno določene prispevke za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma;

| 69. | priznava pomembno vlogo zdravih tal kot največjega kopenskega ponora ogljika pri blažitvi podnebnih sprememb; ponovno poziva države članice, naj v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih okrepijo vidik obnove in trajnostne rabe tal v okviru podnebne politike, zlasti pri ukrepih, ki se nanašajo na kmetijski sektor in na rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo, da bi ohranili, obnovili in povečali ponore ogljika, zlasti na področjih s prstjo, ki je bogata z ogljikom, kot so travišča in šotišča, poleg ukrepov, usmerjenih v zmanjšanje emisij iz kmetijstva; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za vzpostavitev skupnega vseevropskega pravnega okvira za zaščito tal in trajnostno rabo tal, ki bo obravnaval vse glavne nevarnosti za tla; |
| --- | --- |

69.

priznava pomembno vlogo zdravih tal kot največjega kopenskega ponora ogljika pri blažitvi podnebnih sprememb; ponovno poziva države članice, naj v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih okrepijo vidik obnove in trajnostne rabe tal v okviru podnebne politike, zlasti pri ukrepih, ki se nanašajo na kmetijski sektor in na rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo, da bi ohranili, obnovili in povečali ponore ogljika, zlasti na področjih s prstjo, ki je bogata z ogljikom, kot so travišča in šotišča, poleg ukrepov, usmerjenih v zmanjšanje emisij iz kmetijstva; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za vzpostavitev skupnega vseevropskega pravnega okvira za zaščito tal in trajnostno rabo tal, ki bo obravnaval vse glavne nevarnosti za tla;

Trajnostno podnebno financiranje

Trajnostno podnebno financiranje

| 70. | ugotavlja, da največji delež pri javnem financiranju ukrepov proti podnebnim spremembam prispevajo EU in njene države članice; se zaveda, kako pomembno je podnebno financiranje za podnebne ukrepe, ker so nacionalno določeni prispevki številnih držav v razvoju pogojni in odvisni od finančne podpore; zato pozdravlja odločitev pogodbenic, sprejeto na konferenci COP24, da bodo za obdobje od leta 2025 dalje določile ambicioznejši cilj, ki bo presegel sedanjo zavezo, da bodo od leta 2020 mobilizirale 100 milijard USD na leto, vendar izraža zaskrbljenost, ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo skupnega cilja 100 milijard USD na leto, ter poziva k zapolnitvi te vrzeli; poziva EU in njene države članice, naj si bolj prizadevajo za mobilizacijo sredstev za mednarodno podnebno financiranje držav v razvoju in pripravijo mednarodni časovni načrt, ki bo določal pravičen delež vsake razvite države v obljubljeni finančni pomoči 100 milijard USD ter mehanizme, s katerimi bi zagotovili, da bodo obljube izpolnjene; pričakuje, da bodo gospodarstva v vzponu od leta 2025 dalje prispevala k višjemu znesku mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov; v zvezi s tem podpira začetek pogajanj o novem finančnem cilju za obdobje po letu 2025, pri katerih se preučuje možnost, da bi določili matriko ciljev z ločenimi podcilji, med drugim tudi s financiranjem na podlagi nepovratnih sredstev, kar bi bilo v skladu z resnostjo podnebnih posledic in s tem, da je treba v tem desetletju podnebne ukrepe močno pospešiti; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da največji delež pri javnem financiranju ukrepov proti podnebnim spremembam prispevajo EU in njene države članice; se zaveda, kako pomembno je podnebno financiranje za podnebne ukrepe, ker so nacionalno določeni prispevki številnih držav v razvoju pogojni in odvisni od finančne podpore; zato pozdravlja odločitev pogodbenic, sprejeto na konferenci COP24, da bodo za obdobje od leta 2025 dalje določile ambicioznejši cilj, ki bo presegel sedanjo zavezo, da bodo od leta 2020 mobilizirale 100 milijard USD na leto, vendar izraža zaskrbljenost, ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo skupnega cilja 100 milijard USD na leto, ter poziva k zapolnitvi te vrzeli; poziva EU in njene države članice, naj si bolj prizadevajo za mobilizacijo sredstev za mednarodno podnebno financiranje držav v razvoju in pripravijo mednarodni časovni načrt, ki bo določal pravičen delež vsake razvite države v obljubljeni finančni pomoči 100 milijard USD ter mehanizme, s katerimi bi zagotovili, da bodo obljube izpolnjene; pričakuje, da bodo gospodarstva v vzponu od leta 2025 dalje prispevala k višjemu znesku mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov; v zvezi s tem podpira začetek pogajanj o novem finančnem cilju za obdobje po letu 2025, pri katerih se preučuje možnost, da bi določili matriko ciljev z ločenimi podcilji, med drugim tudi s financiranjem na podlagi nepovratnih sredstev, kar bi bilo v skladu z resnostjo podnebnih posledic in s tem, da je treba v tem desetletju podnebne ukrepe močno pospešiti;

| 71. | poudarja, da so finančni tokovi ključni za prilagajanje podnebnim spremembam; poudarja, da je treba začeti uresničevati globalni cilj glede prilagajanja in mobilizirati obsežna nova sredstva za prilagajanje v državah v razvoju; poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo precejšnjemu dodatnemu povečanju sredstev za prilagajanje, da bi dosegle ravnovesje med financiranjem prilagajanja in blaženja, pri tem pa naj prednost namenijo financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, poleg tega pa naj pripravijo ustrezne zaveze, ki jih bodo sprejele na COP26; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da so finančni tokovi ključni za prilagajanje podnebnim spremembam; poudarja, da je treba začeti uresničevati globalni cilj glede prilagajanja in mobilizirati obsežna nova sredstva za prilagajanje v državah v razvoju; poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo precejšnjemu dodatnemu povečanju sredstev za prilagajanje, da bi dosegle ravnovesje med financiranjem prilagajanja in blaženja, pri tem pa naj prednost namenijo financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, poleg tega pa naj pripravijo ustrezne zaveze, ki jih bodo sprejele na COP26;

| 72. | potrjuje, da bi bilo mogoče prihodke iz mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah uporabiti za povečanje financiranja podnebnih ukrepov za države v razvoju, zlasti za prilagajanje, pa tudi za zmanjšanje ogljične intenzivnosti njihovih izvoznih proizvodov in tistih, ki se prodajajo na domačem trgu; |
| --- | --- |

72.

potrjuje, da bi bilo mogoče prihodke iz mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah uporabiti za povečanje financiranja podnebnih ukrepov za države v razvoju, zlasti za prilagajanje, pa tudi za zmanjšanje ogljične intenzivnosti njihovih izvoznih proizvodov in tistih, ki se prodajajo na domačem trgu;

| 73. | priznava, da je pri obravnavi vprašanja izgube in škode potreben napredek, saj bi bilo treba v ta namen zbrati dodatna sredstva z inovativnimi viri javnih financ v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, EU pa bi morala podpreti mandat COP26 za novo akcijsko in podporno skupino strokovnjakov v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, namenjeno raziskovanju in iskanju takšnih virov; |
| --- | --- |

73.

priznava, da je pri obravnavi vprašanja izgube in škode potreben napredek, saj bi bilo treba v ta namen zbrati dodatna sredstva z inovativnimi viri javnih financ v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, EU pa bi morala podpreti mandat COP26 za novo akcijsko in podporno skupino strokovnjakov v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, namenjeno raziskovanju in iskanju takšnih virov;

| 74. | opozarja, da je kriza zaradi covida-19 ponovno pokazala, da smo pri reševanju svetovnih izzivov odvisni drug od drugega, in da bi jo bilo treba pojmovati kot poziv k bolj ambicioznemu skupnemu ukrepanju; poudarja, da je treba okrepiti odpornost in pri tem upoštevati izkušnje s trenutno krizo v smislu neustreznega kriznega načrtovanja ter nezadostnih zmogljivosti za odzivanje na izredne razmere; opozarja, da kriza zaradi covida-19 povzroča nazadovanje pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, povečuje skrajno revščino v državah v razvoju ter je poglobila zadolženost; poudarja, da je treba za olajšanje svetovnega zelenega okrevanja znatno povečati finančna sredstva za podnebne ukrepe in na mednarodnih forumih čim prej najti uresničljive rešitve za odpis dolga tretjih držav; |
| --- | --- |

74.

opozarja, da je kriza zaradi covida-19 ponovno pokazala, da smo pri reševanju svetovnih izzivov odvisni drug od drugega, in da bi jo bilo treba pojmovati kot poziv k bolj ambicioznemu skupnemu ukrepanju; poudarja, da je treba okrepiti odpornost in pri tem upoštevati izkušnje s trenutno krizo v smislu neustreznega kriznega načrtovanja ter nezadostnih zmogljivosti za odzivanje na izredne razmere; opozarja, da kriza zaradi covida-19 povzroča nazadovanje pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, povečuje skrajno revščino v državah v razvoju ter je poglobila zadolženost; poudarja, da je treba za olajšanje svetovnega zelenega okrevanja znatno povečati finančna sredstva za podnebne ukrepe in na mednarodnih forumih čim prej najti uresničljive rešitve za odpis dolga tretjih držav;

| 75. | meni, da je bistveno, da večje finančne institucije hitro uvedejo in razvijejo zeleno financiranje, da bi uspešno razogljičili svetovno gospodarstvo; želi spomniti, da ima EIB vlogo podnebne banke EU ter da je nedavno sprejela časovni načrt za podnebno banko in posodobila posojilno politiko na področju energije; odločno poziva večstranske razvojne banke, vključno z EIB, naj financirajo več podnebnih naložb, uskladijo svoje portfelje s Pariškim sporazumom in podprejo države v razvoju, da bodo po pandemiji covida-19 okrevale na zelen, vključujoč in odporen način; poudarja, da je treba oblikovati platforme in orodja za spodbujanje in izmenjavo primerov dobre prakse za trajnostno okrevanje ter spodbujati praktično sodelovanje pri ločevanju emisij toplogrednih plinov od gospodarske rasti ob hkratnem povečanju blaginje; poziva k oblikovanju globalnega sporazuma o načelih trajnostnega financiranja, med drugim tudi mednarodnih standardov računovodskega poročanja na področju trajnostnosti, in k podpiranju tega sporazuma; |
| --- | --- |

75.

meni, da je bistveno, da večje finančne institucije hitro uvedejo in razvijejo zeleno financiranje, da bi uspešno razogljičili svetovno gospodarstvo; želi spomniti, da ima EIB vlogo podnebne banke EU ter da je nedavno sprejela časovni načrt za podnebno banko in posodobila posojilno politiko na področju energije; odločno poziva večstranske razvojne banke, vključno z EIB, naj financirajo več podnebnih naložb, uskladijo svoje portfelje s Pariškim sporazumom in podprejo države v razvoju, da bodo po pandemiji covida-19 okrevale na zelen, vključujoč in odporen način; poudarja, da je treba oblikovati platforme in orodja za spodbujanje in izmenjavo primerov dobre prakse za trajnostno okrevanje ter spodbujati praktično sodelovanje pri ločevanju emisij toplogrednih plinov od gospodarske rasti ob hkratnem povečanju blaginje; poziva k oblikovanju globalnega sporazuma o načelih trajnostnega financiranja, med drugim tudi mednarodnih standardov računovodskega poročanja na področju trajnostnosti, in k podpiranju tega sporazuma;

| 76. | pozdravlja, da se bo Prilagoditveni sklad še naprej uporabljal za cilje Pariškega sporazuma; priznava, da je ta sklad pomemben za skupnosti, ki so najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, ter ugotavlja, da je sklad od leta 2010 namenil več kot 830 milijonov USD za projekte in programe prilagajanja na podnebne spremembe in krepitve odpornosti, med drugim tudi za več kot 120 konkretnih in lokaliziranih projektov v najbolj ranljivih skupnostih v državah v razvoju po vsem svetu; opozarja pa, da je ta znesek premajhen, in poziva države donatorke, naj svoje prispevke v Prilagoditveni sklad znatno povečajo, pri tem pa uporabijo bolj predvidljiv in večletni pristop; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja, da se bo Prilagoditveni sklad še naprej uporabljal za cilje Pariškega sporazuma; priznava, da je ta sklad pomemben za skupnosti, ki so najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, ter ugotavlja, da je sklad od leta 2010 namenil več kot 830 milijonov USD za projekte in programe prilagajanja na podnebne spremembe in krepitve odpornosti, med drugim tudi za več kot 120 konkretnih in lokaliziranih projektov v najbolj ranljivih skupnostih v državah v razvoju po vsem svetu; opozarja pa, da je ta znesek premajhen, in poziva države donatorke, naj svoje prispevke v Prilagoditveni sklad znatno povečajo, pri tem pa uporabijo bolj predvidljiv in večletni pristop;

| 77. | opozarja, da je nujno treba odpraviti subvencije za fosilna goriva in druge okolju škodljive subvencije v EU in po svetu; ugotavlja, da subvencije za fosilna goriva v EU dosegajo približno 50 milijard EUR, zato poziva vse države članice, naj sprejmejo konkretne politike, časovne okvire in ukrepe za postopno opuščanje neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva najpozneje do leta 2025; poziva vse druge države pogodbenice, naj sprejmejo podobne ukrepe; |
| --- | --- |

77.

opozarja, da je nujno treba odpraviti subvencije za fosilna goriva in druge okolju škodljive subvencije v EU in po svetu; ugotavlja, da subvencije za fosilna goriva v EU dosegajo približno 50 milijard EUR, zato poziva vse države članice, naj sprejmejo konkretne politike, časovne okvire in ukrepe za postopno opuščanje neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva najpozneje do leta 2025; poziva vse druge države pogodbenice, naj sprejmejo podobne ukrepe;

| 78. | podpira delo koalicije finančnih ministrov za podnebno ukrepanje in spodbuja vse vlade, naj sprejmejo zaveze te koalicije v zvezi z uskladitvijo vseh politik in prakse na področju dela finančnih ministrstev s cilji Pariškega sporazuma in naj uvedejo učinkovito določanje cen ogljika, kot določajo helsinška načela; |
| --- | --- |

78.

podpira delo koalicije finančnih ministrov za podnebno ukrepanje in spodbuja vse vlade, naj sprejmejo zaveze te koalicije v zvezi z uskladitvijo vseh politik in prakse na področju dela finančnih ministrstev s cilji Pariškega sporazuma in naj uvedejo učinkovito določanje cen ogljika, kot določajo helsinška načela;

| 79. | poudarja, da mora imeti zasebni sektor, vključno s korporacijami in finančnimi trgi, pomembno vlogo pri usmerjanju gospodarstva tako, da bo združljivo s Pariškim sporazumom; pozdravlja pobudo COP26 Private Finance Hub (Vozlišče za zasebno financiranje), ki se osredotoča na izgradnjo sistema za mobiliziranje zasebnega financiranja v podporo preoblikovanju naših gospodarstev v smeri podnebne nevtralnosti; priznava širok javni interes in sodelovanje v trajnostnih naložbah; pozdravlja vse večjo udeležbo večjih mednarodnih finančnih institucij pri razvoju zelenega financiranja in meni, da je bistveno spodbuditi ta trend, da bi uspešno razogljičili svetovno gospodarstvo; pozdravlja glasgowsko finančno zavezništvo za podnebno nevtralnost in njegovo zavezo, da bo najpozneje do leta 2050 na podlagi znanstvenih meril mobiliziralo potrebne svetovne naložbe za neto ničelne emisije; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da mora imeti zasebni sektor, vključno s korporacijami in finančnimi trgi, pomembno vlogo pri usmerjanju gospodarstva tako, da bo združljivo s Pariškim sporazumom; pozdravlja pobudo COP26 Private Finance Hub

| 80. | poudarja, da mehanizem čistega razvoja (CDM) ni ustvaril resničnega dodatnega zmanjšanja emisij; poziva pogodbenice, naj razmislijo o takojšnji ukinitvi tega mehanizma; poudarja, da bi njegovo nadaljnje delovanje spodkopalo Pariški sporazum in skupna prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da mehanizem čistega razvoja (CDM) ni ustvaril resničnega dodatnega zmanjšanja emisij; poziva pogodbenice, naj razmislijo o takojšnji ukinitvi tega mehanizma; poudarja, da bi njegovo nadaljnje delovanje spodkopalo Pariški sporazum in skupna prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 81. | poudarja, da se v skladu s Pariškim sporazumom ne smejo uporabljati stari dobropisi, ustvarjeni v preteklosti; poudarja, da se stari dobropisi ne smejo uporabljati za izpolnjevanje podnebnih ciljev po letu 2020; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da se v skladu s Pariškim sporazumom ne smejo uporabljati stari dobropisi, ustvarjeni v preteklosti; poudarja, da se stari dobropisi ne smejo uporabljati za izpolnjevanje podnebnih ciljev po letu 2020;

| 82. | poudarja, da je treba nadalje razviti in spodbujati finančna razkritja finančnih institucij in podjetij, povezana s podnebjem in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba nadalje razviti in spodbujati finančna razkritja finančnih institucij in podjetij, povezana s podnebjem in trajnostnim razvojem;

Skupno prizadevanje vseh sektorjev

Skupno prizadevanje vseh sektorjev

| 83. | poudarja, da je prometni sektor edini, v katerem so se emisije na ravni EU od leta 1990 povečale, in da to ni skladno s ciljem dolgoročne nevtralnosti, ki zahteva obsežnejše in hitrejše zmanjšanje emisij v vseh sektorjih družbe, tudi v letalstvu in pomorstvu; meni, da bi bilo treba, če želimo zagotoviti skladnost nacionalno določenih prispevkov z zavezami vsega gospodarstva, kakor zahteva Pariški sporazum, pogodbenice spodbuditi, naj v svoje nacionalno določene prispevke za zmanjšanje emisij v teh sektorjih vključijo tudi emisije iz mednarodnega pomorskega in letalskega prometa ter naj se na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni dogovorijo o ukrepih za zmanjšanje emisij v teh sektorjih, med drugim tudi vplivov letalstva, ki niso povezani s Co2, in jih začnejo izvajati; v zvezi s tem ponavlja, da je treba ta sektorja urejati v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, ki bi lahko tudi služil kot vzor za vzporedna prizadevanja za višje svetovne ambicije na mednarodni ravni, tudi v Mednarodni pomorski organizaciji in Mednarodni organizaciji civilnega letalstva; je zaskrbljen zaradi počasnega napredka Mednarodne pomorske organizacije in Mednarodne organizacije civilnega letalstva pri zmanjševanju emisij v mednarodnem ladijskem prometu in letalstvu; opozarja, da letalstvo predstavlja približno 2,1 % svetovnih emisij CO2; poziva Komisijo in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi okrepile sistem za izravnavo in zmanjšanje emisij ogljika v mednarodnem letalstvu (CORSIA), in naj podprejo sprejetje dolgoročnega cilja Mednarodne organizacije civilnega letalstva za zmanjšanje emisij v sektorju, pri tem pa naj ohranijo zakonodajno avtonomijo EU pri izvajanju direktive o sistemu za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je prometni sektor edini, v katerem so se emisije na ravni EU od leta 1990 povečale, in da to ni skladno s ciljem dolgoročne nevtralnosti, ki zahteva obsežnejše in hitrejše zmanjšanje emisij v vseh sektorjih družbe, tudi v letalstvu in pomorstvu; meni, da bi bilo treba, če želimo zagotoviti skladnost nacionalno določenih prispevkov z zavezami vsega gospodarstva, kakor zahteva Pariški sporazum, pogodbenice spodbuditi, naj v svoje nacionalno določene prispevke za zmanjšanje emisij v teh sektorjih vključijo tudi emisije iz mednarodnega pomorskega in letalskega prometa ter naj se na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni dogovorijo o ukrepih za zmanjšanje emisij v teh sektorjih, med drugim tudi vplivov letalstva, ki niso povezani s Co2

2

| 84. | opozarja, da bi morali biti po mnenju Mednarodne agencije za energijo vsi novi osebni avtomobili, ki se dajo na svetovni trg, do leta 2035 brezemisijski, da bi uresničili cilj ničelnih neto emisij do leta 2050; nadalje poudarja, da morajo biti za to, da bi Evropa dosegla podnebno nevtralnost do leta 2050, do sredine stoletja praktično vsi avtomobili na evropskih cestah brezemisijski; poudarja, da lahko prometni sektor bistveno olajša uvedbo energije iz obnovljivih virov; poudarja, da ima lahko električna mobilnost pomembno vlogo kot oblika pametnega povezovanja energetskega in prometnega sektorja, pri kateri se sprostijo zmogljivosti za prožnost, in poudarja, kako pomembno je uvesti pametno polnjenje po vsej EU; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da bi morali biti po mnenju Mednarodne agencije za energijo vsi novi osebni avtomobili, ki se dajo na svetovni trg, do leta 2035 brezemisijski, da bi uresničili cilj ničelnih neto emisij do leta 2050; nadalje poudarja, da morajo biti za to, da bi Evropa dosegla podnebno nevtralnost do leta 2050, do sredine stoletja praktično vsi avtomobili na evropskih cestah brezemisijski; poudarja, da lahko prometni sektor bistveno olajša uvedbo energije iz obnovljivih virov; poudarja, da ima lahko električna mobilnost pomembno vlogo kot oblika pametnega povezovanja energetskega in prometnega sektorja, pri kateri se sprostijo zmogljivosti za prožnost, in poudarja, kako pomembno je uvesti pametno polnjenje po vsej EU;

| 85. | ugotavlja, da so se emisije črnega ogljika v ladijskem prometu med letoma 2012 in 2018 po vsem svetu povečale za 12 %, na Arktiki pa med letoma 2015 in 2019 za 85 %; poudarja, da naj bi črni ogljik prispeval približno 21 % emisij ladijskega prometa v 20-letnem časovnem okviru; glede na nujnost ukrepanja proti podnebnim spremembami in zlasti glede na zaskrbljujoče hitro taljenje Arktike poziva k takojšnjemu ukrepanju, da bi obrnili sedanji trend povečevanja emisij ogljika v ladijskem prometu na Arktiki; močno obžaluje, da prepoved uporabe težkega kurilnega olja na Arktiki, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija, vsebuje preveč vrzeli in je postala neučinkovita pri zaščiti Arktike; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse ladje, ki pristajajo v pristaniščih EU in potujejo po Arktiki ali v njeni bližini, prešle na čistejše destilate in da bodo opremljene s filtri za trdne delce, ki bi zmanjšali emisije črnega ogljika za več kot 90 %; |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da so se emisije črnega ogljika v ladijskem prometu med letoma 2012 in 2018 po vsem svetu povečale za 12 %, na Arktiki pa med letoma 2015 in 2019 za 85 %; poudarja, da naj bi črni ogljik prispeval približno 21 % emisij ladijskega prometa v 20-letnem časovnem okviru; glede na nujnost ukrepanja proti podnebnim spremembami in zlasti glede na zaskrbljujoče hitro taljenje Arktike poziva k takojšnjemu ukrepanju, da bi obrnili sedanji trend povečevanja emisij ogljika v ladijskem prometu na Arktiki; močno obžaluje, da prepoved uporabe težkega kurilnega olja na Arktiki, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija, vsebuje preveč vrzeli in je postala neučinkovita pri zaščiti Arktike; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse ladje, ki pristajajo v pristaniščih EU in potujejo po Arktiki ali v njeni bližini, prešle na čistejše destilate in da bodo opremljene s filtri za trdne delce, ki bi zmanjšali emisije črnega ogljika za več kot 90 %;

| 86. | opozarja na dejstvo, da je leta 2012 ladijski promet prispeval približno 2,5 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (25); je zaskrbljen, ker je ladijski promet izvzet tako iz mednarodnih (UNFCCC) kot tudi podnebnih ciljev EU, in opozarja, da se bodo te emisije po napovedih med letoma 2018 in 2050 povečale za do 50 %, če se ne bodo nadzirale (26); pozdravlja, da je Mednarodna pomorska organizacija leta 2018 sprejela začetno strategijo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z ladij, v skladu s katero bi bilo treba te emisije čim prej zajeziti in jih do leta 2050 znižati za najmanj 50 % v primerjavi z letom 2008, ob tem pa si hkrati prizadevati za njihovo postopno popolno opustitev, vendar je zaskrbljen zaradi doslej počasnega napredka in Mednarodno pomorsko organizacijo poziva, naj hitro sprejme kratkoročne in srednjeročne ambiciozne ukrepe; |
| --- | --- |

86.

opozarja na dejstvo, da je leta 2012 ladijski promet prispeval približno 2,5 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (25

26

| 87. | opozarja, da imajo mesta ključno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov; poudarja, da morajo mesta na lokalni in globalni ravni odigrati vodilno vlogo pri zelenem prehodu; poziva Komisijo, naj preuči konkretne ukrepe za podporo zmanjšanju emisij CO2 v mestih, ki bi se izvajali v sodelovanju z industrijo, državljani in lokalnimi oblastmi; poudarja, da lahko mesta služijo kot gojišča novih tehnologij pri elektrifikaciji, avtomatizaciji in digitalizaciji, in sicer s podpiranjem inovacij in dejavnosti prvih na trgu; |
| --- | --- |

87.

opozarja, da imajo mesta ključno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov; poudarja, da morajo mesta na lokalni in globalni ravni odigrati vodilno vlogo pri zelenem prehodu; poziva Komisijo, naj preuči konkretne ukrepe za podporo zmanjšanju emisij CO2

| 88. | poudarja, da je treba povezati prizadevanja na področjih podnebnih sprememb in kakovosti zraka, da bi dosegli napredek na obeh; meni, da je potreben celosten pristop, da bi v vseh sektorjih zmanjšali emisije pri viru, zlasti v sektorjih cestnega in pomorskega prometa, letalstvu, v industrijskih obratih, stavbah, kmetijstvu in proizvodnji energije, da bi bolje zaščitili zdravje naših državljanov ter naš planet; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je treba povezati prizadevanja na področjih podnebnih sprememb in kakovosti zraka, da bi dosegli napredek na obeh; meni, da je potreben celosten pristop, da bi v vseh sektorjih zmanjšali emisije pri viru, zlasti v sektorjih cestnega in pomorskega prometa, letalstvu, v industrijskih obratih, stavbah, kmetijstvu in proizvodnji energije, da bi bolje zaščitili zdravje naših državljanov ter naš planet;

| 89. | želi spomniti, da 23 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in približno 10 % emisij toplogrednih plinov iz EU nastane v kmetijstvu, ter priznava, da ima kmetijstvo znaten potencial za zmanjšanje toplogrednih emisij ter za pozitiven prispevek v boju proti podnebnim spremembam s povečanjem sekvestracije ogljika; poudarja, da bi prehod na regenerativno kmetijstvo, krajše dobavne verige ter bolj zdravo in trajnostno prehrano, tudi na podlagi večje uporabe trajnostno pridelanih rastlin in rastlinskih živil, prispeval k znatnemu zmanjšanju emisij v kmetijstvu, hkrati pa sprostil pritisk na zemljišča in prispeval k obnovi ekosistemov; |
| --- | --- |

89.

želi spomniti, da 23 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in približno 10 % emisij toplogrednih plinov iz EU nastane v kmetijstvu, ter priznava, da ima kmetijstvo znaten potencial za zmanjšanje toplogrednih emisij ter za pozitiven prispevek v boju proti podnebnim spremembam s povečanjem sekvestracije ogljika; poudarja, da bi prehod na regenerativno kmetijstvo, krajše dobavne verige ter bolj zdravo in trajnostno prehrano, tudi na podlagi večje uporabe trajnostno pridelanih rastlin in rastlinskih živil, prispeval k znatnemu zmanjšanju emisij v kmetijstvu, hkrati pa sprostil pritisk na zemljišča in prispeval k obnovi ekosistemov;

| 90. | ugotavlja, da so bile velike prednosti agroekologije, biotske raznovrstnosti in prehranske varnosti priznane v poročilih Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), v poročilih posebne poročevalke OZN za pravico do hrane ter v mednarodni oceni znanja, znanosti in tehnologije v kmetijstvu za razvoj, ki je bila pripravljena pod vodstvom Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO); ponovno poudarja, da bi bilo treba agroekologijo in družinsko kmetovanje postaviti v središče podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

90.

ugotavlja, da so bile velike prednosti agroekologije, biotske raznovrstnosti in prehranske varnosti priznane v poročilih Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), v poročilih posebne poročevalke OZN za pravico do hrane ter v mednarodni oceni znanja, znanosti in tehnologije v kmetijstvu za razvoj, ki je bila pripravljena pod vodstvom Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO); ponovno poudarja, da bi bilo treba agroekologijo in družinsko kmetovanje postaviti v središče podnebnih ukrepov;

| 91. | se zaveda, da približno 60 % svetovnih emisij metana oddajajo viri, kot so kmetijstvo, odlagališča odpadkov, obrati za obdelavo odpadne vode ter proizvodnja in prenos fosilnih goriv po cevovodih; opozarja, da je metan močan toplogredni plin, ki je v dvajsetletnem obdobju več kot 80-krat močnejši od CO2, in je za ogljikovim dioksidom toplogredni plin z največjim prispevkom h globalnemu segrevanju; zato poudarja, kako pomembno je takojšnje in hitro zmanjšanje emisij metana v tem desetletju, saj bi bil to eden najučinkovitejših podnebnih ukrepov EU; se zaveda, da so za zmanjšanje emisij metana, zlasti v energetskem sektorju, že na voljo številne stroškovno učinkovite tehnologije in prakse; opozarja, da zmanjšanje emisij metana dopolnjuje potrebno zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida in da bi se 15-odstotno zmanjšanje emisij, ki je potrebno v skladu s Pariškim sporazumom, lahko doseglo s poceni in tehnično izvedljivim zmanjšanjem emisij metana; v tem okviru pozdravlja novo strategijo EU za zmanjšanje emisij metana, ki jo je Komisija predstavila oktobra 2020, ter poziva vse pogodbenice, naj sprejmejo hitre in ambiciozne ukrepe za znatno zmanjšanje teh emisij; poziva Komisijo, naj predlaga pravičen, celovit in jasen zakonodajni okvir, v katerem bodo določeni zavezujoči ukrepi in cilji za zmanjšanje emisij metana v EU do leta 2030; poziva Komisijo in države članice, naj vodijo mednarodno sodelovanje in usklajevanje pri blažitvi emisij metana ter naj na konferenci COP26 vodijo pogajanja za svetovni sporazum o znižanju emisij metana, v katerem naj bodo določene nove ambicije za globalno zmanjšanje emisij metana v skladu s poročilom Medvladnega foruma o podnebnih spremembah o zvišanju temperature za 1,5 oC, svetovnim poročilom Programa Združenih narodov za okolje o oceni metana in šestim ocenjevalnim poročilom Medvladnega foruma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

91.

se zaveda, da približno 60 % svetovnih emisij metana oddajajo viri, kot so kmetijstvo, odlagališča odpadkov, obrati za obdelavo odpadne vode ter proizvodnja in prenos fosilnih goriv po cevovodih; opozarja, da je metan močan toplogredni plin, ki je v dvajsetletnem obdobju več kot 80-krat močnejši od CO2

o

| 92. | opozarja, da je treba, kot je razvidno iz ocene učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (27), za uresničitev cilja najmanj 55-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati emisije metana v skladu s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

92.

opozarja, da je treba, kot je razvidno iz ocene učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (27

| 93. | podpira zavzemanje Komisije, da bi se v okviru OZN na mednarodni ravni oblikoval pravno zavezujoči okvir za zmanjšanje emisij metana; |
| --- | --- |

93.

podpira zavzemanje Komisije, da bi se v okviru OZN na mednarodni ravni oblikoval pravno zavezujoči okvir za zmanjšanje emisij metana;

| 94. | pozdravlja napoved nove Bidnove administracije v ZDA in kitajskega predsednika Ši Džinpinga o ratifikaciji kigalijske spremembe Montrealskega protokola, ki skupaj s prihajajočim pregledom pravil EU o fluoriranih toplogrednih plinih prinaša edinstveno priložnost, da se v svetu približamo izpolnjevanju ciljev Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj do konca leta 2021 predstavi ambiciozno revizijo uredbe o fluoriranih toplogrednih plinih, da bi pospešila postopno opuščanje fluoriranih ogljikovodikov; meni, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe tudi proti uporabi žveplovega heksafluorida (SF6); |
| --- | --- |

94.

pozdravlja napoved nove Bidnove administracije v ZDA in kitajskega predsednika Ši Džinpinga o ratifikaciji kigalijske spremembe Montrealskega protokola, ki skupaj s prihajajočim pregledom pravil EU o fluoriranih toplogrednih plinih prinaša edinstveno priložnost, da se v svetu približamo izpolnjevanju ciljev Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj do konca leta 2021 predstavi ambiciozno revizijo uredbe o fluoriranih toplogrednih plinih, da bi pospešila postopno opuščanje fluoriranih ogljikovodikov; meni, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe tudi proti uporabi žveplovega heksafluorida (SF6

| 95. | spodbuja EU, naj prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju tega, da bi trgovanje z emisijami ogljika, ki je učinkovito orodje podnebne politike, postalo del širšega regulativnega okvira, poleg tega pa naj preuči povezave in druge oblike sodelovanja z obstoječimi mehanizmi trgovanja z ogljikom v tretjih državah in regijah, da bi pospešili stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij po svetu in hkrati zmanjšali tveganje selitve virov CO2, kar bo verjetno pripomoglo k enakim konkurenčnim pogojem na svetovni ravni; poziva Komisijo, naj uvede varovala, da bodo morebitne povezave s sistemom EU za trgovanje z emisijami še naprej dodatno in trajno prispevale k blaženju podnebnih sprememb in ne bodo škodovale zavezam EU glede domačih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da je vzpostavitev mehanizma EU za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo združljiv s Svetovno trgovinsko organizacijo, bistven del zelenega dogovora in bi moral biti ključna prednostna naloga; poudarja, da bi morali ta mehanizem uporabiti kot model za odločnejše podnebne ukrepe v EU in po svetu, pri tem pa zagotoviti pošteno konkurenco med domačimi in tujimi proizvajalci v EU; |
| --- | --- |

95.

spodbuja EU, naj prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju tega, da bi trgovanje z emisijami ogljika, ki je učinkovito orodje podnebne politike, postalo del širšega regulativnega okvira, poleg tega pa naj preuči povezave in druge oblike sodelovanja z obstoječimi mehanizmi trgovanja z ogljikom v tretjih državah in regijah, da bi pospešili stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij po svetu in hkrati zmanjšali tveganje selitve virov CO2

| 96. | poudarja pomen odločne zavezanosti boju proti krčenju gozdov; ugotavlja, da so se gozdne površine v EU v zadnjih letih sicer povečale, v drugih regijah, zlasti v gospodarstvih v vzponu, odvisnih od primarnih proizvodov, pa je obsežno krčenje gozdov, predvsem zaradi kmetijstva in živinoreje, težava, ki jo je treba ustrezno rešiti; |
| --- | --- |

96.

poudarja pomen odločne zavezanosti boju proti krčenju gozdov; ugotavlja, da so se gozdne površine v EU v zadnjih letih sicer povečale, v drugih regijah, zlasti v gospodarstvih v vzponu, odvisnih od primarnih proizvodov, pa je obsežno krčenje gozdov, predvsem zaradi kmetijstva in živinoreje, težava, ki jo je treba ustrezno rešiti;

Industrija in konkurenčnost

Industrija in konkurenčnost

| 97. | meni, da je za evropski industrijski in energetski sektor konferenca COP26 najpomembnejši dogodek od podpisa Pariškega sporazuma leta 2015, saj je z njo Unija začrtala pot za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in začela izvajati sveženj „Pripravljeni na 55“; meni, da bi se morali gospodarska blaginja, socialna kohezija, ustvarjanje delovnih mest, trajnostni industrijski razvoj in podnebna politika vzajemno krepiti; poudarja, da boj proti podnebnim spremembam industriji EU prinaša priložnosti, ki jih lahko izkoristi, če se zakonodajalci zavežejo pravočasnemu, prilagojenemu, solidarnemu in ustreznemu političnemu odzivu; poudarja, da je za doseganje ciljev za leto 2030 in pozneje potrebna krovna strategija, s katero bi uskladili javne in zasebne finančne tokove; meni, da je za EU izjemno pomembno, da zagotovi prednost prvega na trgu in da zgled; |
| --- | --- |

97.

meni, da je za evropski industrijski in energetski sektor konferenca COP26 najpomembnejši dogodek od podpisa Pariškega sporazuma leta 2015, saj je z njo Unija začrtala pot za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in začela izvajati sveženj „Pripravljeni na 55“; meni, da bi se morali gospodarska blaginja, socialna kohezija, ustvarjanje delovnih mest, trajnostni industrijski razvoj in podnebna politika vzajemno krepiti; poudarja, da boj proti podnebnim spremembam industriji EU prinaša priložnosti, ki jih lahko izkoristi, če se zakonodajalci zavežejo pravočasnemu, prilagojenemu, solidarnemu in ustreznemu političnemu odzivu; poudarja, da je za doseganje ciljev za leto 2030 in pozneje potrebna krovna strategija, s katero bi uskladili javne in zasebne finančne tokove; meni, da je za EU izjemno pomembno, da zagotovi prednost prvega na trgu in da zgled;

| 98. | poudarja, da bi morala EU storiti vse, kar je v njeni moči, da bi pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov ohranila vodilni položaj svojih industrijskih panog in svetovno konkurenčnost; poudarja, da bi bilo treba uporabiti razpoložljiva in inovativna politična orodja, da bi ohranili in razširili področja, na katerih ima EU vodilno vlogo; poudarja, da je treba evropsko industrijo še naprej razogljičevati in da mora EU še naprej podpirati ta prizadevanja; pozdravlja sprejete pobude za vrednostne verige, ki so strateškega pomena; priznava pozitivne učinke zgodnjega ukrepanja v boju proti podnebnim spremembam za evropsko industrijo, pa tudi to, da je EU zgled pri doseganju podnebne nevtralnosti ter da utira pot manj razvitim ali manj ambicioznim državam in zagotavlja zelo koristno konkurenčno prednost za industrijske panoge in podjetja EU; poudarja, da je treba vzpostaviti izvršljive večstranske in dvostranske sporazume med EU in njenimi partnericami, da bi z njimi tudi zunaj Unije uveljavili njene okoljske standarde ter zagotovili enake konkurenčne pogoje v trgovini in naložbah; poudarja, da je treba v evropski industriji preprečiti selitev proizvodnje in naložb zaradi manj ambicioznih podnebnih ukrepov zunaj Unije, in zato spodbuja mednarodne partnerice, naj uskladijo prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam; meni, da bi morala zelena taksonomija EU zagotoviti preglednost in jasnost, da bi vladam in podjetjem omogočili spodbude za naložbe, ki prispevajo k doseganju ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da bi morala EU storiti vse, kar je v njeni moči, da bi pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov ohranila vodilni položaj svojih industrijskih panog in svetovno konkurenčnost; poudarja, da bi bilo treba uporabiti razpoložljiva in inovativna politična orodja, da bi ohranili in razširili področja, na katerih ima EU vodilno vlogo; poudarja, da je treba evropsko industrijo še naprej razogljičevati in da mora EU še naprej podpirati ta prizadevanja; pozdravlja sprejete pobude za vrednostne verige, ki so strateškega pomena; priznava pozitivne učinke zgodnjega ukrepanja v boju proti podnebnim spremembam za evropsko industrijo, pa tudi to, da je EU zgled pri doseganju podnebne nevtralnosti ter da utira pot manj razvitim ali manj ambicioznim državam in zagotavlja zelo koristno konkurenčno prednost za industrijske panoge in podjetja EU; poudarja, da je treba vzpostaviti izvršljive večstranske in dvostranske sporazume med EU in njenimi partnericami, da bi z njimi tudi zunaj Unije uveljavili njene okoljske standarde ter zagotovili enake konkurenčne pogoje v trgovini in naložbah; poudarja, da je treba v evropski industriji preprečiti selitev proizvodnje in naložb zaradi manj ambicioznih podnebnih ukrepov zunaj Unije, in zato spodbuja mednarodne partnerice, naj uskladijo prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam; meni, da bi morala zelena taksonomija EU zagotoviti preglednost in jasnost, da bi vladam in podjetjem omogočili spodbude za naložbe, ki prispevajo k doseganju ciljev Pariškega sporazuma;

| 99. | priznava bistveno vlogo malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij in zagonskih podjetij, pri spodbujanju in zagotavljanju zaposlovanja in rasti ter vodenju digitalnega in zelenega prehoda; opozarja, da so mala in srednja podjetja bistven del evropske gospodarske in družbene strukture ter da jih morajo zakonodajalci pri tem prehodu podpirati in spodbujati, zlasti z zagotavljanjem dostopa do finančnih sredstev za trajnostne tehnologije, storitve in procese ter s poenostavitvijo upravnih postopkov; je zaskrbljen, ker se številna mala in srednja podjetja še vedno ne zavedajo priložnosti prehoda na zeleno gospodarstvo, zato poziva, naj se ta vrzel v znanju odpravi s podporo svetovalcev za trajnostnost in trajnostnih storitev evropske podjetniške mreže; |
| --- | --- |

99.

priznava bistveno vlogo malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij in zagonskih podjetij, pri spodbujanju in zagotavljanju zaposlovanja in rasti ter vodenju digitalnega in zelenega prehoda; opozarja, da so mala in srednja podjetja bistven del evropske gospodarske in družbene strukture ter da jih morajo zakonodajalci pri tem prehodu podpirati in spodbujati, zlasti z zagotavljanjem dostopa do finančnih sredstev za trajnostne tehnologije, storitve in procese ter s poenostavitvijo upravnih postopkov; je zaskrbljen, ker se številna mala in srednja podjetja še vedno ne zavedajo priložnosti prehoda na zeleno gospodarstvo, zato poziva, naj se ta vrzel v znanju odpravi s podporo svetovalcev za trajnostnost in trajnostnih storitev evropske podjetniške mreže;

| 100. | pozdravlja zavezanost, prizadevanja in napredek evropskih državljanov, skupnosti, občin, mest, regij, industrij in institucij pri izpolnjevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma; hkrati ugotavlja, da je treba ukrepe hitro okrepiti, da bi bili v celoti skladni s Pariškim sporazumom; zato spodbuja vse udeležene akterje v Uniji in zunaj nje, naj svoje ambicije in ravnanje prilagodijo višjim standardom, da bi se spoprijeli s podnebnimi izzivi; |
| --- | --- |

100.

pozdravlja zavezanost, prizadevanja in napredek evropskih državljanov, skupnosti, občin, mest, regij, industrij in institucij pri izpolnjevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma; hkrati ugotavlja, da je treba ukrepe hitro okrepiti, da bi bili v celoti skladni s Pariškim sporazumom; zato spodbuja vse udeležene akterje v Uniji in zunaj nje, naj svoje ambicije in ravnanje prilagodijo višjim standardom, da bi se spoprijeli s podnebnimi izzivi;

| 101. | poudarja priložnosti, ki jih trdna strategija rasti za okrevanje po pandemiji covida-19 ponuja ne le za premagovanje gospodarske krize, temveč tudi za nadaljnji razvoj zelenega in trajnostnega gospodarstva EU z doseganjem digitalnega in zelenega prehoda; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi v primeru, da bi prezrli prednosti pospeševanja zagona, to škodovalo industriji EU, saj je za doseganje ciljev za leto 2030 v zelo konkurenčnem in hitro razvijajočem se okolju potrebna obsežna industrijska preobrazba; |
| --- | --- |

101.

poudarja priložnosti, ki jih trdna strategija rasti za okrevanje po pandemiji covida-19 ponuja ne le za premagovanje gospodarske krize, temveč tudi za nadaljnji razvoj zelenega in trajnostnega gospodarstva EU z doseganjem digitalnega in zelenega prehoda; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi v primeru, da bi prezrli prednosti pospeševanja zagona, to škodovalo industriji EU, saj je za doseganje ciljev za leto 2030 v zelo konkurenčnem in hitro razvijajočem se okolju potrebna obsežna industrijska preobrazba;

| 102. | pozdravlja, da je več trgovinskih partneric EU uvedlo trgovanje z ogljikom ali druge mehanizme določanja cen; poziva pogodbenice COP26, naj se dogovorijo o jasnih, pravičnih ter okoljsko in družbeno sprejemljivih pravilih o trgih ogljika, ki bodo zagotavljala konkretne in merljive prispevke k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

102.

pozdravlja, da je več trgovinskih partneric EU uvedlo trgovanje z ogljikom ali druge mehanizme določanja cen; poziva pogodbenice COP26, naj se dogovorijo o jasnih, pravičnih ter okoljsko in družbeno sprejemljivih pravilih o trgih ogljika, ki bodo zagotavljala konkretne in merljive prispevke k trajnostnemu razvoju;

Energetska politika

Energetska politika

| 103. | pozdravlja revizijo energetske zakonodaje v okviru svežnja „Pripravljeni za 55“, da bi jo uskladili z ambicioznejšim ciljem Unije glede zmanjšanja emisij za vsaj 55 % do leta 2030 in tako najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja revizijo energetske zakonodaje v okviru svežnja „Pripravljeni za 55“, da bi jo uskladili z ambicioznejšim ciljem Unije glede zmanjšanja emisij za vsaj 55 % do leta 2030 in tako najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost;

| 104. | opozarja na zavezanost Unije načelu „energetska učinkovitost na prvem mestu“; Poudarja, da je pomembno to načelo vključiti v vso ustrezno zakonodajo in pobude; opozarja na neizkoriščen potencial energetske učinkovitosti v sektorjih, kot so promet in stavbe, vključno z ogrevanjem in hlajenjem; |
| --- | --- |

104.

opozarja na zavezanost Unije načelu „energetska učinkovitost na prvem mestu“; Poudarja, da je pomembno to načelo vključiti v vso ustrezno zakonodajo in pobude; opozarja na neizkoriščen potencial energetske učinkovitosti v sektorjih, kot so promet in stavbe, vključno z ogrevanjem in hlajenjem;

| 105. | opozarja, da je bilo leta 2018 v Uniji 50 milijard EUR porabljenih za subvencije za fosilna goriva, kar ustreza približno tretjini vseh subvencij za energijo v Uniji; meni, da subvencije za fosilna goriva spodkopavajo cilje evropskega zelenega dogovora in obveznosti iz Pariškega sporazuma; poudarja, da morajo biti cenovni signali v vseh energetskih sektorjih in državah članicah bolj usklajeni, in opozarja, da zunanji stroški niso internalizirani; poziva države članice in druge pogodbenice COP26, naj dajo prednost naložbam v zeleno energijo in infrastrukturo ter postopno odpravijo neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

105.

opozarja, da je bilo leta 2018 v Uniji 50 milijard EUR porabljenih za subvencije za fosilna goriva, kar ustreza približno tretjini vseh subvencij za energijo v Uniji; meni, da subvencije za fosilna goriva spodkopavajo cilje evropskega zelenega dogovora in obveznosti iz Pariškega sporazuma; poudarja, da morajo biti cenovni signali v vseh energetskih sektorjih in državah članicah bolj usklajeni, in opozarja, da zunanji stroški niso internalizirani; poziva države članice in druge pogodbenice COP26, naj dajo prednost naložbam v zeleno energijo in infrastrukturo ter postopno odpravijo neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva;

| 106. | meni, da bi moral biti – če želi EU doseči podnebno nevtralnost – njen energetski sistem integriran in da bi moral temeljiti na kaskadni prednostni razvrstitvi, začenši z izvajanjem načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“, kar bi privedlo do prihrankov energije, čemur bi moralo slediti razogljičenje končne rabe z neposredno elektrifikacijo, gorivi iz obnovljivih virov in, v prehodnem obdobju, z nizkoogljičnimi gorivi za uporabo, pri kateri ni alternativnih možnosti, hkrati pa bi bilo treba ohraniti energetsko dostopnost, cenovno sprejemljivost in zanesljivost oskrbe z energijo, in sicer z razvojem krožnega, visoko energetsko učinkovitega, povezanega, odpornega in večmodalnega energetskega sistema; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi moral biti – če želi EU doseči podnebno nevtralnost – njen energetski sistem integriran in da bi moral temeljiti na kaskadni prednostni razvrstitvi, začenši z izvajanjem načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“, kar bi privedlo do prihrankov energije, čemur bi moralo slediti razogljičenje končne rabe z neposredno elektrifikacijo, gorivi iz obnovljivih virov in, v prehodnem obdobju, z nizkoogljičnimi gorivi za uporabo, pri kateri ni alternativnih možnosti, hkrati pa bi bilo treba ohraniti energetsko dostopnost, cenovno sprejemljivost in zanesljivost oskrbe z energijo, in sicer z razvojem krožnega, visoko energetsko učinkovitega, povezanega, odpornega in večmodalnega energetskega sistema;

| 107. | opozarja, da je pomembno upoštevati raznolikost nacionalnih energetskih sistemov in izzivov; poudarja, da je potreben pravičen prehod, in ponavlja zavezo iz novega zelenega dogovora, da v njem nihče ne sme biti zapostavljen; je zaskrbljen, ker približno 50 milijonov gospodinjstev v EU še vedno živi v energijski revščini; poudarja, da je pri višjih podnebnih ambicijah pomemben socialni vidik in da bi bilo treba v njihovem okviru čim prej sprejeti politike za preprečevanje in odpravo energetske revščine; poudarja, da bi bilo treba vse energetske politike izvajati v skladu z načelom poštenega in pravičnega prehoda ter v tesnem sodelovanju s civilno družbo in socialnimi partnerji; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno vzdržno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe zagotoviti javno načrtovanje ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; |
| --- | --- |

107.

opozarja, da je pomembno upoštevati raznolikost nacionalnih energetskih sistemov in izzivov; poudarja, da je potreben pravičen prehod, in ponavlja zavezo iz novega zelenega dogovora, da v njem nihče ne sme biti zapostavljen; je zaskrbljen, ker približno 50 milijonov gospodinjstev v EU še vedno živi v energijski revščini; poudarja, da je pri višjih podnebnih ambicijah pomemben socialni vidik in da bi bilo treba v njihovem okviru čim prej sprejeti politike za preprečevanje in odpravo energetske revščine; poudarja, da bi bilo treba vse energetske politike izvajati v skladu z načelom poštenega in pravičnega prehoda ter v tesnem sodelovanju s civilno družbo in socialnimi partnerji; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno vzdržno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe zagotoviti javno načrtovanje ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU;

| 108. | pozdravlja sprejetje evropske strategije za vodik, ki določa cilje za namestitev vsaj 6 GW elektrolizatorjev obnovljivega vodika v Uniji do leta 2024 in 40 GW elektrolizatorjev obnovljivega vodika do leta 2030; opozarja, da je treba pospešiti razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika, in sicer s povečanjem proizvodnje vodika iz obnovljivih virov; poudarja, da je treba čim prej postopno opustiti pridobivanje vodika z uporabo fosilnih goriv in se namesto tega osredotočiti na varne in trajnostne tehnologije; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo to opustitev nemudoma skrbno načrtovati, da se bo začela proizvodnja vodika iz fosilnih goriv hitro, predvidljivo in nepreklicno zmanjševati ter da življenjska doba proizvodnih obratov na osnovi fosilnih goriv ne bo podaljšana; ugotavlja, da se številni obrati za proizvodnjo vodika na osnovi fosilnih goriv nahajajo na območjih pravičnega prehoda, zato poudarja, da so potrebni učinkoviti podporni ukrepi, ki bodo olajšali zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevali k preusposabljanju in nadaljnji zaposljivosti lokalne delovne sile; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja sprejetje evropske strategije za vodik, ki določa cilje za namestitev vsaj 6 GW elektrolizatorjev obnovljivega vodika v Uniji do leta 2024 in 40 GW elektrolizatorjev obnovljivega vodika do leta 2030; opozarja, da je treba pospešiti razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika, in sicer s povečanjem proizvodnje vodika iz obnovljivih virov; poudarja, da je treba čim prej postopno opustiti pridobivanje vodika z uporabo fosilnih goriv in se namesto tega osredotočiti na varne in trajnostne tehnologije; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo to opustitev nemudoma skrbno načrtovati, da se bo začela proizvodnja vodika iz fosilnih goriv hitro, predvidljivo in nepreklicno zmanjševati ter da življenjska doba proizvodnih obratov na osnovi fosilnih goriv ne bo podaljšana; ugotavlja, da se številni obrati za proizvodnjo vodika na osnovi fosilnih goriv nahajajo na območjih pravičnega prehoda, zato poudarja, da so potrebni učinkoviti podporni ukrepi, ki bodo olajšali zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevali k preusposabljanju in nadaljnji zaposljivosti lokalne delovne sile;

| 109. | pozdravlja strategijo EU za energijo iz obnovljivih virov na morju in njen cilj, da do leta 2030 poveča zmogljivost Evrope na morju na vsaj 60 GW, do leta 2050 pa na 340 GW; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo izvajanje strategije koristilo celotni Uniji, tudi neobalnim državam članicam; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja strategijo EU za energijo iz obnovljivih virov na morju in njen cilj, da do leta 2030 poveča zmogljivost Evrope na morju na vsaj 60 GW, do leta 2050 pa na 340 GW; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo izvajanje strategije koristilo celotni Uniji, tudi neobalnim državam članicam;

| 110. | je prepričan, da je treba ustvariti pogoje za potrošnike, da bodo imeli več spodbud za uporabo bolj trajnostnih oblik energije in da bodo bolj dejavni; poziva Komisijo, naj oceni preostale ovire za lastno porabo energije iz obnovljivih virov in za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti v gospodinjstvih z nizkimi dohodki ali ranljivih gospodinjstvih; |
| --- | --- |

110.

je prepričan, da je treba ustvariti pogoje za potrošnike, da bodo imeli več spodbud za uporabo bolj trajnostnih oblik energije in da bodo bolj dejavni; poziva Komisijo, naj oceni preostale ovire za lastno porabo energije iz obnovljivih virov in za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti v gospodinjstvih z nizkimi dohodki ali ranljivih gospodinjstvih;

| 111. | pozdravlja pobudo za revizijo direktive o obdavčitvi energije (2003/96/ES), da bi jo preoblikovali v instrument, ki bi davčne politike uskladil z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, hkrati pa ocenili učinke, tudi na potrošnike, ter energijsko in prevozno revščino; poziva države članice, naj po potrebi razmislijo o znižanju davkov in dajatev na energijo iz obnovljivih virov po vsej Uniji ter okrepijo finančne spodbude za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja pobudo za revizijo direktive o obdavčitvi energije (2003/96/ES), da bi jo preoblikovali v instrument, ki bi davčne politike uskladil z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, hkrati pa ocenili učinke, tudi na potrošnike, ter energijsko in prevozno revščino; poziva države članice, naj po potrebi razmislijo o znižanju davkov in dajatev na energijo iz obnovljivih virov po vsej Uniji ter okrepijo finančne spodbude za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| 112. | poudarja, da si Evropa prizadeva za uresničitev ambicioznih ciljev, vendar bo za doseganje ničelne stopnje neto emisij na svetovni ravni najpozneje do leta 2050 potrebno usklajeno globalno ukrepanje; poudarja, da bodo države v razvoju potrebovale različen obseg mednarodne pomoči, da bi dosegle zeleni prehod; Poudarja, da je treba okrepiti tesno čezmejno sodelovanje in izmenjavo primerov dobre prakse z mednarodnimi partnericami na področjih oblikovanja politik in znanosti, vključno s prenosom tehnologije, da bi spodbudili energetsko učinkovitost ter naložbe v trajnostne energetske tehnologije in infrastrukturo; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da si Evropa prizadeva za uresničitev ambicioznih ciljev, vendar bo za doseganje ničelne stopnje neto emisij na svetovni ravni najpozneje do leta 2050 potrebno usklajeno globalno ukrepanje; poudarja, da bodo države v razvoju potrebovale različen obseg mednarodne pomoči, da bi dosegle zeleni prehod; Poudarja, da je treba okrepiti tesno čezmejno sodelovanje in izmenjavo primerov dobre prakse z mednarodnimi partnericami na področjih oblikovanja politik in znanosti, vključno s prenosom tehnologije, da bi spodbudili energetsko učinkovitost ter naložbe v trajnostne energetske tehnologije in infrastrukturo;

| 113. | pozdravlja namero Komisije, da sprejme akcijski načrt za digitalizacijo energetskega sektorja, da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju tehnologije in da bi omogočila bolj povezan energetski sistem, in sicer z inteligentnimi rešitvami v posameznih sektorjih in z izboljšanim financiranjem za obdobje 2021–2027; opozarja, da je treba za zagotavljanje odpornosti energetskih sistemov obravnavati tveganja v elektroenergetskem sektorju na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

113.

pozdravlja namero Komisije, da sprejme akcijski načrt za digitalizacijo energetskega sektorja, da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju tehnologije in da bi omogočila bolj povezan energetski sistem, in sicer z inteligentnimi rešitvami v posameznih sektorjih in z izboljšanim financiranjem za obdobje 2021–2027; opozarja, da je treba za zagotavljanje odpornosti energetskih sistemov obravnavati tveganja v elektroenergetskem sektorju na področju kibernetske varnosti;

Raziskave, inovacije, digitalne tehnologije in vesoljska politika

Raziskave, inovacije, digitalne tehnologije in vesoljska politika

| 114. | pozdravlja vlogo programa Obzorje Evropa in njegov prispevek k podnebni nevtralnosti; meni, da bodo partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s skupnimi podjetji, spodbujala sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, ki naj bi prispevalo k zelenemu prehodu, hkrati pa zagotovila, da bodo trajnostne inovacije na voljo, dostopne in cenovno ugodne; poudarja, da je treba državljane bolje obveščati o rezultatih evropskih projektov na področju raziskav in razvoja ter o novih tehnologijah, vključno z usmerjevalnimi projekti, da bi jih javnost bolj sprejemala in da bi bila vloge Unije vidnejša njenim državljanom; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja vlogo programa Obzorje Evropa in njegov prispevek k podnebni nevtralnosti; meni, da bodo partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s skupnimi podjetji, spodbujala sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, ki naj bi prispevalo k zelenemu prehodu, hkrati pa zagotovila, da bodo trajnostne inovacije na voljo, dostopne in cenovno ugodne; poudarja, da je treba državljane bolje obveščati o rezultatih evropskih projektov na področju raziskav in razvoja ter o novih tehnologijah, vključno z usmerjevalnimi projekti, da bi jih javnost bolj sprejemala in da bi bila vloge Unije vidnejša njenim državljanom;

| 115. | poudarja, da je treba več javnih in zasebnih naložb privabiti v raziskave, inovacije in uporabo novih trajnostnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, v potrebna nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki prispevajo k ciljem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

115.

poudarja, da je treba več javnih in zasebnih naložb privabiti v raziskave, inovacije in uporabo novih trajnostnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, v potrebna nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki prispevajo k ciljem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma;

| 116. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti usklajenost in doslednost spodbud za podpiranje inovativnih tehnologij, da bi dosegli cilje za leti 2030 in 2050, pri čemer je treba upoštevati uporabo že zrelih tehnologij ter naložbe v nove tehnologije, ki jih je treba razviti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

116.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti usklajenost in doslednost spodbud za podpiranje inovativnih tehnologij, da bi dosegli cilje za leti 2030 in 2050, pri čemer je treba upoštevati uporabo že zrelih tehnologij ter naložbe v nove tehnologije, ki jih je treba razviti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti;

| 117. | poudarja, da imajo lahko digitalne tehnologije pri podpiranju prehoda EU na zeleno gospodarstvo ključno vlogo; poudarja, da je za okrevanje EU treba oblikovati stabilen regulativni okvir in finančne spodbude tudi za zasebne akterje, da bi vzpostavili in zagotovili tržno usmerjen napredek na področju raziskav, inovacij in razvoja trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da imajo lahko digitalne tehnologije pri podpiranju prehoda EU na zeleno gospodarstvo ključno vlogo; poudarja, da je za okrevanje EU treba oblikovati stabilen regulativni okvir in finančne spodbude tudi za zasebne akterje, da bi vzpostavili in zagotovili tržno usmerjen napredek na področju raziskav, inovacij in razvoja trajnostnih tehnologij;

| 118. | poudarja, da je digitalizacija eden od ključnih dejavnikov povezovanja energetskih sistemov, saj lahko omogoči dinamične in medsebojno povezane tokove med nosilci energije ter medsebojno povezanost bolj raznolikih trgov, poleg tega pa lahko zagotovi potrebne podatke za uskladitev ponudbe in povpraševanja; poudarja potencial digitalnih tehnologij za povečanje energetske učinkovitosti in s tem zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov; opozarja, da Komisija ocenjuje, da okoljski odtis sektorja IKT predstavlja med 5 % in 9 % svetovne porabe električne energije in več kot 2 % svetovnih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko po podatkih iz študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o umetni inteligenci iz leta 2018 podatkovni centri in prenos podatkov predstavljali med 3 % in 4 % celotne porabe električne energije v Uniji; opozarja, da Komisija pričakuje, da se bo v obdobju 2018–2030 poraba podatkovnih centrov povečala za 28 %; opozarja, da 47 % emisij ogljika iz digitalnega sektorja izhaja iz potrošniške opreme, kot so računalniki, pametni telefoni, tablični računalniki in drugi izdelki z omrežno povezavo; zato poziva k ukrepom za zmanjšanje ogljičnega odtisa sektorja IKT, in sicer z učinkovito rabo energije in virov, ter ponovno opozarja na cilj, da bi bili podatkovni centri podnebno nevtralni in energetsko visoko učinkoviti najpozneje do leta 2030, kot je navedeno v digitalni strategiji; |
| --- | --- |

118.

poudarja, da je digitalizacija eden od ključnih dejavnikov povezovanja energetskih sistemov, saj lahko omogoči dinamične in medsebojno povezane tokove med nosilci energije ter medsebojno povezanost bolj raznolikih trgov, poleg tega pa lahko zagotovi potrebne podatke za uskladitev ponudbe in povpraševanja; poudarja potencial digitalnih tehnologij za povečanje energetske učinkovitosti in s tem zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov; opozarja, da Komisija ocenjuje, da okoljski odtis sektorja IKT predstavlja med 5 % in 9 % svetovne porabe električne energije in več kot 2 % svetovnih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko po podatkih iz študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o umetni inteligenci iz leta 2018 podatkovni centri in prenos podatkov predstavljali med 3 % in 4 % celotne porabe električne energije v Uniji; opozarja, da Komisija pričakuje, da se bo v obdobju 2018–2030 poraba podatkovnih centrov povečala za 28 %; opozarja, da 47 % emisij ogljika iz digitalnega sektorja izhaja iz potrošniške opreme, kot so računalniki, pametni telefoni, tablični računalniki in drugi izdelki z omrežno povezavo; zato poziva k ukrepom za zmanjšanje ogljičnega odtisa sektorja IKT, in sicer z učinkovito rabo energije in virov, ter ponovno opozarja na cilj, da bi bili podatkovni centri podnebno nevtralni in energetsko visoko učinkoviti najpozneje do leta 2030, kot je navedeno v digitalni strategiji;

| 119. | opozarja, da je prispevek raziskav in inovacij pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in ciljev evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije ter splošno povečanje unijskih in nacionalnih proračunskih sredstev, namenjenih raziskavam in inovacijam na področju trajnostnih in varnih energetskih tehnologij in inovacij; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori tehnologij in inovativnih rešitev, ki bodo prispevale k integriranemu energetskemu sistemu, ki bo skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige; meni, da je bistveno imeti ključne segmente vrednostnih verig energije iz obnovljivih virov v Uniji, da bi dosegli podnebne cilje in Evropejcem zagotovili znatne gospodarske koristi, ter poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi podprli vlogo elementov iz Evrope v dobavni verigi sistemov obnovljivih virov energije in v zakonodaji na tem področju; |
| --- | --- |

119.

opozarja, da je prispevek raziskav in inovacij pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in ciljev evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije ter splošno povečanje unijskih in nacionalnih proračunskih sredstev, namenjenih raziskavam in inovacijam na področju trajnostnih in varnih energetskih tehnologij in inovacij; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori tehnologij in inovativnih rešitev, ki bodo prispevale k integriranemu energetskemu sistemu, ki bo skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige; meni, da je bistveno imeti ključne segmente vrednostnih verig energije iz obnovljivih virov v Uniji, da bi dosegli podnebne cilje in Evropejcem zagotovili znatne gospodarske koristi, ter poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi podprli vlogo elementov iz Evrope v dobavni verigi sistemov obnovljivih virov energije in v zakonodaji na tem področju;

Podnebne spremembe in razvoj

Podnebne spremembe in razvoj

| 120. | meni, da je konferenca COP26 priložnost za obnovitev prizadevanj za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 13 (podnebni ukrepi); meni, da mora Agenda 2030 delovati kot načrt za bolj zeleno, pravičnejšo in bolj trajnostno prihodnost; |
| --- | --- |

120.

meni, da je konferenca COP26 priložnost za obnovitev prizadevanj za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 13 (podnebni ukrepi); meni, da mora Agenda 2030 delovati kot načrt za bolj zeleno, pravičnejšo in bolj trajnostno prihodnost;

| 121. | poudarja, da je pri podnebnih ukrepih pomemben pristop, ki temelji na človekovih pravicah, da bi zagotovili, da se bodo pri vseh ukrepih spoštovale in podpirale človekove pravice vseh; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da je pri podnebnih ukrepih pomemben pristop, ki temelji na človekovih pravicah, da bi zagotovili, da se bodo pri vseh ukrepih spoštovale in podpirale človekove pravice vseh;

| 122. | poziva pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), naj še naprej povečujejo ambicije za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma ter naj vključijo razsežnost človekovih pravic v svoje nacionalno določene prispevke in v sporočilo o prilagajanju; poziva sekretariat konvencije, naj v sodelovanju z visoko komisarko OZN za človekove pravice oblikuje smernice za vključevanje varstva človekovih pravic v nacionalno določene prispevke in sporočilo o prilagajanju; |
| --- | --- |

122.

poziva pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), naj še naprej povečujejo ambicije za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma ter naj vključijo razsežnost človekovih pravic v svoje nacionalno določene prispevke in v sporočilo o prilagajanju; poziva sekretariat konvencije, naj v sodelovanju z visoko komisarko OZN za človekove pravice oblikuje smernice za vključevanje varstva človekovih pravic v nacionalno določene prispevke in sporočilo o prilagajanju;

| 123. | je seznanjen s številnimi dokazi o tem, da učinki podnebnih sprememb povzročajo in še poglabljajo pomanjkanje ključnih virov, kot so orna zemljišča, škodujejo ekosistemom, ki omogočajo preživljanje, ali jih uničujejo, ter povečujejo pogostost in resnost naravnih katastrof, s tem pa delujejo kot povzročitelji konfliktov, razseljevanja prebivalstva in humanitarnih kriz; |
| --- | --- |

123.

je seznanjen s številnimi dokazi o tem, da učinki podnebnih sprememb povzročajo in še poglabljajo pomanjkanje ključnih virov, kot so orna zemljišča, škodujejo ekosistemom, ki omogočajo preživljanje, ali jih uničujejo, ter povečujejo pogostost in resnost naravnih katastrof, s tem pa delujejo kot povzročitelji konfliktov, razseljevanja prebivalstva in humanitarnih kriz;

| 124. | ponavlja, da je na podlagi ugotovitev iz petega poročila o oceni, ki ga je pripravil Medvladni forum o podnebnih spremembah, domorodno, lokalno in tradicionalno znanje pomemben vir za prilagajanje podnebnim spremembam; obžaluje, da se znanje domorodnih ljudstev ne uporablja učinkovito, v pravnih, političnih in institucionalnih okvirih številnih držav pa domorodna in plemenska ljudstva ter njihove pravice še vedno niso izrecno priznane, medtem ko je uveljavljanje pravic še vedno povezano z veliko težavami; |
| --- | --- |

124.

ponavlja, da je na podlagi ugotovitev iz petega poročila o oceni, ki ga je pripravil Medvladni forum o podnebnih spremembah, domorodno, lokalno in tradicionalno znanje pomemben vir za prilagajanje podnebnim spremembam; obžaluje, da se znanje domorodnih ljudstev ne uporablja učinkovito, v pravnih, političnih in institucionalnih okvirih številnih držav pa domorodna in plemenska ljudstva ter njihove pravice še vedno niso izrecno priznane, medtem ko je uveljavljanje pravic še vedno povezano z veliko težavami;

| 125. | vztraja, da je treba v operativna pravila mehanizma za trajnostni razvoj nujno vključiti trdna jamstva za blaženje podnebnih sprememb ter za varstvo pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v vsak projekt v okviru tega mehanizma; poudarja, da je pomembno izkoristiti znanje domorodnih in lokalnih skupnosti o varstvu okolja ter zagotoviti, da se njihovo mnenje upošteva v okviru mednarodnih prizadevanj za podnebne ukrepe; |
| --- | --- |

125.

vztraja, da je treba v operativna pravila mehanizma za trajnostni razvoj nujno vključiti trdna jamstva za blaženje podnebnih sprememb ter za varstvo pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v vsak projekt v okviru tega mehanizma; poudarja, da je pomembno izkoristiti znanje domorodnih in lokalnih skupnosti o varstvu okolja ter zagotoviti, da se njihovo mnenje upošteva v okviru mednarodnih prizadevanj za podnebne ukrepe;

| 126. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri celoviti uskladitvi sporazumov STO s Pariškim sporazumom, in zagotovi, da njeni trgovinski in naložbeni sporazumi ne bodo ovirali izvajanja Pariškega sporazuma in doseganja ciljev trajnostnega razvoja OZN, temveč jih bodo v celoti podprli; |
| --- | --- |

126.

poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri celoviti uskladitvi sporazumov STO s Pariškim sporazumom, in zagotovi, da njeni trgovinski in naložbeni sporazumi ne bodo ovirali izvajanja Pariškega sporazuma in doseganja ciljev trajnostnega razvoja OZN, temveč jih bodo v celoti podprli;

Vloga Evropskega parlamenta

Vloga Evropskega parlamenta

| 127. | ker mora Parlament odobriti mednarodne sporazume in ima kot sozakonodajalec osrednjo vlogo tudi pri notranjem izvajanju, meni, da mora biti tudi primerno vključen v delegacijo EU; zato vztraja, da se mu dovoli navzočnost na usklajevalnih sestankih EU za COP26 v Glasgowu in da mu bo vse od začetka faze pogajanj zagotovljen dostop do vseh pripravljalnih dokumentov; |
| --- | --- |

127.

ker mora Parlament odobriti mednarodne sporazume in ima kot sozakonodajalec osrednjo vlogo tudi pri notranjem izvajanju, meni, da mora biti tudi primerno vključen v delegacijo EU; zato vztraja, da se mu dovoli navzočnost na usklajevalnih sestankih EU za COP26 v Glasgowu in da mu bo vse od začetka faze pogajanj zagotovljen dostop do vseh pripravljalnih dokumentov;

o

o o

| 128. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam konvencije, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

128.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam konvencije, ki niso članice EU.

---

(1)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

1

(2)  UL C 232, 16.6.2021, str. 30.

2

(3)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

3

(4)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  Poročilo z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021.

9

(10)  Natali, S. M., idr., Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals (Sproščanje ogljikovega dioksida iz permafrosta ogroža svetovne podnebne cilje), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25. maj 2021.

10

Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals

(11)  Rigaud, K. K. idr., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration (Valovanje: Priprava na notranje migracije zaradi podnebnih sprememb), World Bank Group, 19. marec 2018.

11

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration

(12)  Program OZN za razvoj, The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity) (Bilijon dolarjev vreden podnebni finančni izziv (in priložnost)), 27. junij 2021.

12

The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)

(13)  Evropska agencija za okolje, Building the foundations for fundamental change (Izgradnja temeljev za temeljito spremembo), 4. junij 2021.

13

Building the foundations for fundamental change

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B., Sterner, T., Climate economics support for the UN climate targets (Podpora podnebnega gospodarstva za podnebne cilje OZN), Nature Climate Change, 10, str. 781–789, 2020.

14

Nature Climate Change

(15)  Sporočilo vrha skupine G7 iz Carbis Baya z dne 11. do 13. junija 2021.

15

(16)  Oxfam, Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions (Spopadanje z ogljično neenakostjo v Evropski uniji. Zakaj je treba pri zmanjševanju emisij v okviru evropskega zelenega dogovora obravnavati neenakost), 7. decembra 2020.

16

(17)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region (Sredozemski strokovnjaki za podnebne in okoljske spremembe: Tveganja, povezana s podnebnimi in okoljskimi spremembami v sredozemski regiji), 2019.

18

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea (Sredozemska pomorska pobuda, Učinek podnebnih sprememb v Sredozemlju. Šest zgodb o pregrevajočem se morju), Rim, Italija, 2021.

19

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

21

(22)  Poročilo z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021.

22

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Politični forum na visoki ravni, pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja na visoki ravni za leto 2018.

24

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency (Politika podnebnih ukrepov EU, odziv na globalne izredne razmere), Služba Evropskega parlamenta za raziskave, marec 2021.

25

(26)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, marec 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandorini dokumenti: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o Pandorinih dokumentih: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave o dvostebrni rešitvi za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ki je bila 8. oktobra 2021 objavljena pod okriljem Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in vključujočega okvira G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o dvostebrni rešitvi za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ki je bila 8. oktobra 2021 objavljena pod okriljem Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in vključujočega okvira G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2) (resolucija TAXE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2) (resolucija TAXE),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (3) (resolucija TAX2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (3) (resolucija TAX2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (priporočilo PANA) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (priporočilo PANA) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (5) (resolucija TAX3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (5) (resolucija TAX3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2020 o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2020 o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma (C(2020)2800),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o celoviti politiki Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma – akcijski načrt Komisije in drugi nedavni dogodki (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o celoviti politiki Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma – akcijski načrt Komisije in drugi nedavni dogodki (7),

| — | ob upoštevanju poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki jih je vključujoči okvir OECD/G20 sprejel 14. oktobra 2020, ter rezultatov ekonomske analize in ocene učinka predlogov, ki jo je izvedel OECD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki jih je vključujoči okvir OECD/G20 sprejel 14. oktobra 2020, ter rezultatov ekonomske analize in ocene učinka predlogov, ki jo je izvedel OECD,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (8),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2021 z dne 26. januarja 2021 z naslovom Izmenjava davčnih informacij v EU: trdni temelji, toda pomanjkljivosti v izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2021 z dne 26. januarja 2021 z naslovom Izmenjava davčnih informacij v EU: trdni temelji, toda pomanjkljivosti v izvajanju,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2021 z dne 28. junija 2021 z naslovom Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2021 z dne 28. junija 2021 z naslovom Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251),

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja, predstavljenega 20. julija 2021, s katerim želi Komisija okrepiti pravila EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja, predstavljenega 20. julija 2021, s katerim želi Komisija okrepiti pravila EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (10),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker Pandorine dokumente sestavlja izjemno velika količina podatkov, ki so ušli in ki dokumentirajo, kdo so dejanski lastniki gospodarskih subjektov s sedežem v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost; ker je te dokumente začel 3. oktobra 2021 objavljati Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev (ICIJ, v nadaljnjem besedilu: konzorcij); |
| --- | --- |

A.

ker Pandorine dokumente sestavlja izjemno velika količina podatkov, ki so ušli in ki dokumentirajo, kdo so dejanski lastniki gospodarskih subjektov s sedežem v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost; ker je te dokumente začel 3. oktobra 2021 objavljati Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev (ICIJ, v nadaljnjem besedilu: konzorcij);

| B. | ker je konzorcij prejel podatke velikosti 2,94 terabajta, ki jih je delil z medijskimi partnerji po vsem svetu; ker nekateri dosjeji iz tega sklopa izvirajo iz 70. let prejšnjega stoletja, večina tistih, ki jih je pregledal konzorcij, pa je nastala med letoma 1996 in 2020; ker naj bi ti novi podatki zadevali več kot 330 politikov in javnih uslužbencev iz skoraj 100 držav, med drugim tudi 35 sedanjih ali nekdanjih voditeljev držav ali vlad; |
| --- | --- |

B.

ker je konzorcij prejel podatke velikosti 2,94 terabajta, ki jih je delil z medijskimi partnerji po vsem svetu; ker nekateri dosjeji iz tega sklopa izvirajo iz 70. let prejšnjega stoletja, večina tistih, ki jih je pregledal konzorcij, pa je nastala med letoma 1996 in 2020; ker naj bi ti novi podatki zadevali več kot 330 politikov in javnih uslužbencev iz skoraj 100 držav, med drugim tudi 35 sedanjih ali nekdanjih voditeljev držav ali vlad;

| C. | ker Pandorini dokumenti razkrivajo, kako premožnim posameznikom, med katerimi so politiki, kriminalci, javni uradniki in znane osebnosti, posredniki, kot so banke, računovodje in odvetniške pisarne, pomagajo pri oblikovanju kompleksnih korporacijskih struktur, registriranih v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost, ali davčnih oazah, pri čemer tesno sodelujejo s poklicnimi ponudniki storitev v offshore središčih, da bi prihodke in premoženje zaščitili pred pravično obdavčitvijo in nadzorom; |
| --- | --- |

C.

ker Pandorini dokumenti razkrivajo, kako premožnim posameznikom, med katerimi so politiki, kriminalci, javni uradniki in znane osebnosti, posredniki, kot so banke, računovodje in odvetniške pisarne, pomagajo pri oblikovanju kompleksnih korporacijskih struktur, registriranih v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost, ali davčnih oazah, pri čemer tesno sodelujejo s poklicnimi ponudniki storitev v offshore središčih, da bi prihodke in premoženje zaščitili pred pravično obdavčitvijo in nadzorom;

| D. | ker so Pandorini dokumenti najnovejše obsežno razkritje tajnih podatkov, ki razkrivajo notranje delovanje offshore finančnega sveta, in sicer sledijo aferama Lux Leaks iz leta 2014 in Swiss Leaks iz leta 2015, Panamskim dokumentom iz leta 2016 in rajskim dokumentom iz leta 2017 ter primerom Mauritius Leaks iz leta 2019, Luanda Leaks in FinCEN Files iz leta 2020 ter Lux Letters iz leta 2021; |
| --- | --- |

D.

ker so Pandorini dokumenti najnovejše obsežno razkritje tajnih podatkov, ki razkrivajo notranje delovanje offshore finančnega sveta, in sicer sledijo aferama Lux Leaks iz leta 2014 in Swiss Leaks iz leta 2015, Panamskim dokumentom iz leta 2016 in rajskim dokumentom iz leta 2017 ter primerom Mauritius Leaks iz leta 2019, Luanda Leaks in FinCEN Files iz leta 2020 ter Lux Letters iz leta 2021;

| E. | ker Pandorini dokumenti kažejo, da so informacije o dejanskem lastništvu ključne pri podpiranju boja proti pranju denarja in drugim finančnim kaznivim dejanjem ter da so v zvezi s tem nujno potrebne javna dostopnost in natančnejše informacije; |
| --- | --- |

E.

ker Pandorini dokumenti kažejo, da so informacije o dejanskem lastništvu ključne pri podpiranju boja proti pranju denarja in drugim finančnim kaznivim dejanjem ter da so v zvezi s tem nujno potrebne javna dostopnost in natančnejše informacije;

| F. | ker dejavnosti, o katerih poročajo Pandorini dokumenti, vključujejo ustanavljanje navideznih družb, fundacij in skladov za naslednje namene: anonimen nakup nepremičnin, jaht, letal in življenjskega zavarovanja, naložbe in prenos denarja med bančnimi računi, izogibanje davkom in finančna kazniva dejanja, vključno s pranjem denarja; |
| --- | --- |

F.

ker dejavnosti, o katerih poročajo Pandorini dokumenti, vključujejo ustanavljanje navideznih družb, fundacij in skladov za naslednje namene: anonimen nakup nepremičnin, jaht, letal in življenjskega zavarovanja, naložbe in prenos denarja med bančnimi računi, izogibanje davkom in finančna kazniva dejanja, vključno s pranjem denarja;

| G. | ker dejavnosti, o katerih poročajo Pandorini dokumenti, pogosto vključujejo izogibanje davkom in zlorabo poslovne skrivnosti, čeprav niso vse same po sebi nezakonite; |
| --- | --- |

G.

ker dejavnosti, o katerih poročajo Pandorini dokumenti, pogosto vključujejo izogibanje davkom in zlorabo poslovne skrivnosti, čeprav niso vse same po sebi nezakonite;

| H. | ker naj bi davčni organi po razkritjih Panamskih dokumentov izterjali več kot 1 milijardo EUR (11); |
| --- | --- |

H.

ker naj bi davčni organi po razkritjih Panamskih dokumentov izterjali več kot 1 milijardo EUR (11);

| I. | ker izračuni na podlagi najbolj konzervativne dodelitve s formulo kažejo, da ima zaradi preusmerjanja dobička v davčne oaze največje izgube na svetu EU, saj naj bi po ocenah vsako leto izgubila približno 20 % prihodkov od davka na prihodek pravnih oseb; |
| --- | --- |

I.

ker izračuni na podlagi najbolj konzervativne dodelitve s formulo kažejo, da ima zaradi preusmerjanja dobička v davčne oaze največje izgube na svetu EU, saj naj bi po ocenah vsako leto izgubila približno 20 % prihodkov od davka na prihodek pravnih oseb;

| J. | ker so se države skupine G20 po finančni krizi v obdobju 2008–2009 in po vrsti razkritij v zvezi s praksami davčne utaje, agresivnega davčnega načrtovanja, izogibanja davkom in pranja denarja dogovorile, da bodo ta vprašanja obravnavale na ravni OECD v okviru projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (BEPS), kar je privedlo do akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

J.

ker so se države skupine G20 po finančni krizi v obdobju 2008–2009 in po vrsti razkritij v zvezi s praksami davčne utaje, agresivnega davčnega načrtovanja, izogibanja davkom in pranja denarja dogovorile, da bodo ta vprašanja obravnavale na ravni OECD v okviru projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (BEPS), kar je privedlo do akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| K. | ker je ustrezno mednarodno davčno pravo ključnega pomena za preprečevanje davčne utaje in izogibanja davkom ter za oblikovanje poštenega in učinkovitega sistema obdavčitve, ki bo obravnaval neenakosti ter zagotovil varnost in stabilnost, ki sta temeljna pogoja za konkurenčnost, pa tudi za enake konkurenčne pogoje za podjetja, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

K.

ker je ustrezno mednarodno davčno pravo ključnega pomena za preprečevanje davčne utaje in izogibanja davkom ter za oblikovanje poštenega in učinkovitega sistema obdavčitve, ki bo obravnaval neenakosti ter zagotovil varnost in stabilnost, ki sta temeljna pogoja za konkurenčnost, pa tudi za enake konkurenčne pogoje za podjetja, zlasti mala in srednja;

| L. | ker je po podatkih davčnega observatorija EU leta 2017 vrednost finančnega premoženja v davčnih oazah znašala 7 900 milijard EUR; ker ta znesek ustreza 8 % svetovnega bruto domačega proizvoda (BDP); ker se zaradi tega na svetovni ravni izgubi približno 155 milijard EUR davčnih prihodkov na leto; |
| --- | --- |

L.

ker je po podatkih davčnega observatorija EU leta 2017 vrednost finančnega premoženja v davčnih oazah znašala 7 900 milijard EUR; ker ta znesek ustreza 8 % svetovnega bruto domačega proizvoda (BDP); ker se zaradi tega na svetovni ravni izgubi približno 155 milijard EUR davčnih prihodkov na leto;

| M. | ker EU po ocenah že samo zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb izgubi med 50 in 70 milijard davčnih prihodkov na leto in ker ta znesek doseže skoraj 190 milijard EUR, če upoštevamo še druge dejavnike, kot so posebne davčne ureditve in neučinkovito pobiranje davkov; ker se po podatkih davčnega observatorija EU približno 11 % skupnega neto premoženja EU oz. 2 300 milijard EUR nahaja v offshore središčih; |
| --- | --- |

M.

ker EU po ocenah že samo zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb izgubi med 50 in 70 milijard davčnih prihodkov na leto in ker ta znesek doseže skoraj 190 milijard EUR, če upoštevamo še druge dejavnike, kot so posebne davčne ureditve in neučinkovito pobiranje davkov; ker se po podatkih davčnega observatorija EU približno 11 % skupnega neto premoženja EU oz. 2 300 milijard EUR nahaja v offshore središčih;

| N. | ker je Evropski parlament v resolucijah in priporočilih TAXE, TAX2, PANA in TAX3, pa tudi v nedavnih resolucijah, sprejetih na podlagi poročil njegovega Pododbora za davčne zadeve (FISC), večkrat pozval k reformi mednarodnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb, da bi ukrepali proti davčnim utajam in izogibanju davkom; |
| --- | --- |

N.

ker je Evropski parlament v resolucijah in priporočilih TAXE, TAX2, PANA in TAX3, pa tudi v nedavnih resolucijah, sprejetih na podlagi poročil njegovega Pododbora za davčne zadeve (FISC), večkrat pozval k reformi mednarodnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb, da bi ukrepali proti davčnim utajam in izogibanju davkom;

| O. | ker je po podatkih Europola za 0,7–1,2 % BDP Unije ugotovljena povezava s sumljivimi finančnimi dejavnostmi, kot so pranje denarja, povezano s korupcijo, trgovina z orožjem, trgovina z ljudmi, davčne utaje in goljufije, financiranje terorizma ali druge nezakonite dejavnosti, ki negativno vplivajo na državljane EU in njihovo vsakdanje življenje; ker so po podatkih Europola javni organi v letu 2019 natančneje preiskali le desetino od 1,1 milijona poročil o sumljivih dejavnostih (pri čemer so med državami velike razlike); |
| --- | --- |

O.

ker je po podatkih Europola za 0,7–1,2 % BDP Unije ugotovljena povezava s sumljivimi finančnimi dejavnostmi, kot so pranje denarja, povezano s korupcijo, trgovina z orožjem, trgovina z ljudmi, davčne utaje in goljufije, financiranje terorizma ali druge nezakonite dejavnosti, ki negativno vplivajo na državljane EU in njihovo vsakdanje življenje; ker so po podatkih Europola javni organi v letu 2019 natančneje preiskali le desetino od 1,1 milijona poročil o sumljivih dejavnostih (pri čemer so med državami velike razlike);

| P. | ker je obseg pranja denarja sicer težko oceniti, saj se dejavnost po svoji naravi ne razkrije, razen če je odkrita, kljub temu pa je očitno, da se pranje denarja po svetu povečuje; |
| --- | --- |

P.

ker je obseg pranja denarja sicer težko oceniti, saj se dejavnost po svoji naravi ne razkrije, razen če je odkrita, kljub temu pa je očitno, da se pranje denarja po svetu povečuje;

| Q. | ker se po podatkih Urada Združenih narodov za droge in kriminal vsako leto opere 2,7 % svetovnega BDP; |
| --- | --- |

Q.

ker se po podatkih Urada Združenih narodov za droge in kriminal vsako leto opere 2,7 % svetovnega BDP;

| R. | ker je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev proti večini držav članic, ker v nacionalno zakonodajo niso ustrezno prenesle četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja (12); |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev proti večini držav članic, ker v nacionalno zakonodajo niso ustrezno prenesle četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja (12);

| S. | ker je okvir Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma pomanjkljiv pri izvrševanju, poleg tega pa ne vzpostavlja učinkovitega nadzora; ker je bilo v zadnjih letih sprejetih več zakonodajnih reform, s katerimi naj bi ta okvir okrepili, da bi ukrepali v zvezi z nastajajočimi tveganji in pomanjkljivostmi; |
| --- | --- |

S.

ker je okvir Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma pomanjkljiv pri izvrševanju, poleg tega pa ne vzpostavlja učinkovitega nadzora; ker je bilo v zadnjih letih sprejetih več zakonodajnih reform, s katerimi naj bi ta okvir okrepili, da bi ukrepali v zvezi z nastajajočimi tveganji in pomanjkljivostmi;

| T. | ker je EU v zadnjem desetletju sprejela vrsto zakonodajnih reform za boj proti izogibanju davkom in finančnemu kriminalu; ker so te reforme pozitivno vplivale na delovanje notranjega trga ter zaščito davčne osnove in prihodkov držav članic, kar je osnovni pogoj za ustvarjanje delovnih mest, rast in zlasti okrevanje gospodarstva EU po pandemiji covida-19; vseeno pa je potrebno boljše sodelovanje med upravnimi in pravosodnimi organi ter organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v EU; |
| --- | --- |

T.

ker je EU v zadnjem desetletju sprejela vrsto zakonodajnih reform za boj proti izogibanju davkom in finančnemu kriminalu; ker so te reforme pozitivno vplivale na delovanje notranjega trga ter zaščito davčne osnove in prihodkov držav članic, kar je osnovni pogoj za ustvarjanje delovnih mest, rast in zlasti okrevanje gospodarstva EU po pandemiji covida-19; vseeno pa je potrebno boljše sodelovanje med upravnimi in pravosodnimi organi ter organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v EU;

| U. | ker Evropsko javno tožilstvo, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Europol, Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in nacionalne finančne obveščevalne enote opravljajo neprecenljivo delo na področju odkrivanja in boja proti čezmejnim goljufijam, pranju denarja in davčnim utajam; ker imajo omenjeni uradi in agencije stalno premalo osebja in finančnih sredstev, saj Svet kot eden od proračunskih organov v letnem proračunskem postopku ni bil pripravljen odobriti zadostnih človeških in finančnih virov; ker mora zato Svet, zlasti ob upoštevanju Pandorinih dokumentov, pregledati in spremeniti svoje stališče o letnem proračunskem postopku za proračun za leto 2022 in prihodnjih proračunih, da bi okrepil človeške in finančne vire omenjenih institucij; |
| --- | --- |

U.

ker Evropsko javno tožilstvo, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Europol, Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in nacionalne finančne obveščevalne enote opravljajo neprecenljivo delo na področju odkrivanja in boja proti čezmejnim goljufijam, pranju denarja in davčnim utajam; ker imajo omenjeni uradi in agencije stalno premalo osebja in finančnih sredstev, saj Svet kot eden od proračunskih organov v letnem proračunskem postopku ni bil pripravljen odobriti zadostnih človeških in finančnih virov; ker mora zato Svet, zlasti ob upoštevanju Pandorinih dokumentov, pregledati in spremeniti svoje stališče o letnem proračunskem postopku za proračun za leto 2022 in prihodnjih proračunih, da bi okrepil človeške in finančne vire omenjenih institucij;

Splošne ugotovitve

| 1. | je seznanjen, da je Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev 3. oktobra 2021 objavil tako imenovane Pandorine dokumente; želi pohvaliti preiskovalno delo konzorcija, ki je neprecenljivo prispevalo k razkrivanju tajne offshore poslovne prakse in seznanilo javnost o zadevah, ki so več kot očitno v javnem interesu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja na vlogo mednarodnega preiskovalnega novinarstva in žvižgačev pri razkrivanju nepravilnosti, korupcije, organiziranega kriminala, pranja denarja in kršitev, zlasti ko so vanje vpletene prepoznavne politične osebnosti; želi izpostaviti dragocen prispevek raziskovalnega novinarstva k ohranjanju demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba varovati zaupnost virov preiskovalnega novinarstva, tudi ko gre za žvižgače, in potrjuje, kako pomembno je v javnem interesu varovati vire, ki jim zaradi razkritja v jasnem interesu grozi sodni postopek ali pregon; poudarja, da je – če želimo ohraniti vlogo preiskovalnega novinarstva kot nadzornika v demokratični družbi – pomembno zaščititi svobodo novinarjev, da lahko pridobijo zaupne in tajne dokumente ter dokumente z omejenim dostopom oz. tovrstne množice podatkov ali drugo gradivo, ne glede na njihov izvor, ter da poročajo o zadevah javnega interesa, ne da bi jim zaradi tega grozili dragi sodni postopki ali kazenski pregon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v zvezi s tem znova poudarja, da je treba preiskovalno novinarstvo zaščititi pred strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, pa tudi pred osebnim nadlegovanjem, ustrahovanjem in smrtnimi grožnjami; meni, da so za odpravo te prakse v EU potrebna zavezujoča pravila, ki bi neodvisnim medijem in novinarjem zagotavljala močno in stalno zaščito pred zlonamernimi tožbami, namenjenimi njihovemu utišanju ali ustrahovanju; poudarja, da trenutno pripravlja samoiniciativno poročilo na temo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti; pozdravlja dejstvo, da Komisija pripravlja pobudo proti zlorabam pravdnih postopkov, katerih tarča so novinarji in zagovorniki pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen, da je bila leta 2019 sprejeta direktiva EU o žvižgačih (13), in poudarja, da jo morajo države članice v nacionalno zakonodajo prenesti do konca leta 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da Pandorini dokumenti kljub desetletju davčnih škandalov in zakonodajnih reform v EU kažejo, da na svetovni ravni ni bilo dovolj napredka, da bi se prekinila praksa poslovnih tajnosti ter davčnih utaj in izogibanju plačila davkov prek offshore središč; opozarja, da se instrument poslovne skrivnosti v zvezi z lastništvom uporablja za prikrivanje osebnih finančnih interesov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je iz Pandorinih dokumentov razvidno, kako so davčne oaze škodljive prakse prilagodile novim standardom, da bi ostale privlačne za izogibanje davkom; meni, da s takšnimi prilagoditvami prihaja do tekme v zniževanju standardov in nenehnega pojavljanja novih davčnih oaz s čedalje privlačnejšimi režimi, a v škodo drugih, ki postajajo manj privlačni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da lahko državljani in nosilci odločanja pridejo do informacij o tajnih offshore poslovnih praksah še vedno le na podlagi uhajanja podatkov; poziva države članice, naj dosežejo napredek pri omogočanju dostopa javnosti do informacij o dejanskem lastništvu ter dostopa parlamentov in pristojnih organov, vključno z davčnimi upravami, kjer je to ustrezno, do vseh preostalih ustreznih informacij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da skrivni sistem, razkrit v Pandorinih dokumentih, krni ugled podjetij, ki poslujejo zakonito, poglablja gospodarsko in socialno neenakost, ogroža učinkovito izvajanje javnih storitev in pomoč najbolj ranljivim skupinam ter spodkopava gospodarski razvoj tam, kjer prihaja do izgube prihodkov, poleg tega pa močno krha zaupanje državljanov v pravno državo ter naš gospodarski in demokratični sistem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva pristojne organe držav članic, vključno z davčnimi upravami, naj analizirajo množice podatkov, ki jih ima konzorcij, in začnejo temeljito preiskavo vseh nepravilnosti, razkritih v Pandorinih dokumentih, ki zadevajo njihove jurisdikcije, med drugim tudi revizijo premoženja vseh posameznikov, omenjenih v teh dokumentih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj pregleda podatke, razkrite v Pandorinih dokumentih, in preuči, ali bi bilo ustrezno na ravni EU sprejeti dodatne zakonodajne ukrepe in ali so potrebni morebitni izvršilni postopki v zvezi z veljavno zakonodajo, ter naj o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Evropsko javno tožilstvo, naj oceni, ali podatki, razkriti v Pandorinih dokumentih, zaslužijo posebno preiskavo v okviru njegovega mandata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da so v Pandorinih dokumentih omenjeni tudi številni politiki, med drugim nosilci odločanja v EU na visoki ravni, in poziva organe držav članic, ki jih to zadeva, naj ustrezno preiščejo morebitne nepravilnosti; obžaluje zlasti, da so v teh dokumentih omenjeni politiki, kot so predsednik češke vlade Andrej Babiš in ciprski predsednik Nikos Anastasiades, ki sta oba člana Evropskega sveta, nizozemski minister za finance Wopke Hoekstra, pa tudi predsednik Azerbajdžana Ilham Alijev, nekdanji predsednik britanske vlade Tony Blair, predsednik Črne gore Milo Đukanović in nekdanji malteški minister in nekdanji komisar EU John Dalli, ki naj bi bili vsi vpleteni v offshore prakse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je pomembno ohranjati visoke standarde integritete, poštenosti in odgovornosti javnih uslužbencev v EU; poziva države članice, naj poskrbijo za ukrepe in sisteme, ki bodo od javnih uslužbencev zahtevali, da prijavijo svoje zunanje dejavnosti, zaposlitve, naložbe, premoženje in znatna darila ali ugodnosti, ki bi lahko vodili v navzkrižje interesov v zvezi z njihovo funkcijo javnih uslužbencev, kot priporoča konvencija Združenih narodov proti korupciji; znova poudarja, da poslanci Evropskega parlamenta že razkrivajo informacije o finančnih interesih; poziva zlasti politike, naj, če ni obveznih ukrepov, prostovoljno razkrijejo vse deleže v navideznih družbah; ponovno poudarja, da so izjave v zvezi s tem preventivne narave in so namenjene večji preglednosti in integriteti v javni sferi ter se ne bi smele pojmovati v smislu, da politike stigmatizirajo in kažejo na njihovo vpletenost v nezakonite dejavnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice in svetovne voditelje, zbrane na medvladnem forumu skupine G20 ter v vključujočem okviru in Združenih narodih, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za ukinitev davčnih oaz in njihovega poslovnega modela, in sicer naj učinkovito prepovedo slamnate družbe (družbe brez ekonomske vsebine, katerih edini namen je izogibanje davkom ali drugim zakonom), tako da uvedejo posebna obvezna merila za preglednost in poslovne dejavnost, da bi preprečili njihovo uporabo in prepovedali druge oblike finančne skrivnosti, poleg tega pa naj se dogovorijo o minimalni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb in jo hitro uvedejo, obenem pa izboljšajo samodejno in obvezno izmenjavo informacij o vseh oblikah zasebnega lastništva na svetovni ravni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da je 136 jurisdikcij, ki sodelujejo v vključujočem okviru OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, podpisalo izjavo o dvostebrni rešitvi za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ter se tako dogovorilo o temeljiti reformi mednarodnih davčnih pravil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bo sporazum, ko se bo začel izvajati, državam omogočil pravičnejšo porazdelitev dobička in pravic za obdavčevanje največjih in najdonosnejših multinacionalnih družb ter uvedel globalno najnižjo dejansko stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 %, ki bo veljala za podjetja z letnimi prihodki nad 750 milijonov EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | znova poudarja, da sta v boju proti davčnim utajam, izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju pomembna večstransko ukrepanje in mednarodno usklajevanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva voditelje skupine G20, ki so se sestali 30. in 31. oktobra 2021 v Rimu, naj OECD pooblastijo za oblikovanje nove globalne pobude, s katero bi spremenili samodejno izmenjavo podatkov in okrepili globalno uveljavljanje standardov za preprečevanje pranja denarja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na splošna načela pravičnosti, preglednosti in sodelovanja na področju obdavčevanja; znova poziva države članice, naj poenostavijo svoje davčne sisteme, da bi zagotovile pravičnejše obdavčevanje, pravno varnost na davčnem področju in naložbe v realno gospodarstvo ter zmanjšale pritisk na davčne organe, ki boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom namenjajo precejšnja sredstva; |
| --- | --- |

20.

Izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma v Uniji, preglednost podjetij in izmenjava informacij

| 21. | ugotavlja, da so zakonodajni standardi preglednosti podjetij v EU že med najvišjimi na svetu; poudarja pa, da so ti standardi še vedno nezadostni glede na vse večjo mobilnost kapitala, oseb in premoženja, hiter razvoj digitalnih financ in vse bolj izpopolnjena sredstva za zaščito lastništva premoženja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da direktiva o preprečevanju pranja denarja od držav članic zahteva, da vzpostavijo registre dejanskih lastnikov vseh pravnih subjektov s sedežem v EU, vključno s skladi, in javnosti omogoča vpogled v informacije o dejanskem lastništvu za večino poslovnih struktur; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je seznanjen, da EU stalno pregleduje obstoječa pravila v boju proti pranju denarja, čezmejnim davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom, ki pozitivno vplivajo na pravilno delovanje enotnega trga ter na zaščito davčnih osnov in prihodkov držav članic, kar je osnovni pogoj za ustvarjanje delovnih mest, rast in zlasti okrevanje gospodarstva EU po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da morajo države članice v skladu s pravom EU zahtevati, da so informacije v registrih ustrezne, točne in aktualne, poleg tega pa morajo v ta namen vzpostaviti mehanizme preverjanja, med drugim pristojnim organom naložiti obveznost, da poročajo o neskladnostih; poudarja, da morajo imeti pristojni organi držav članic ustrezna sredstva za preverjanje informacij o dejanskem lastništvu v registrih, če pravne osebe, skladi in druge vrste pravnih subjektov ne posredujejo ustreznih, točnih in aktualnih informacij o dejanskem lastništvu, pa je treba uporabiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne ukrepe ali sankcije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | znova poziva Komisijo, naj poišče rešitev za preskope in premalo točne podatke v državnih registrih, ki jih je mogoče uporabiti za identifikacijo končnih dejanskih lastnikov, zlasti če se uporablja mreža slamnatih podjetij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so Pandorini dokumenti pokazali, da bi bili medsebojno povezani in javno dostopni registri dejanskih lastnikov skladov in podobnih struktur, kot so podjetja, zelo koristni, saj bi novinarjem in civilni družbi omogočili strožji nadzor in boljše navzkrižno preverjanje informacij; opozarja pa, da bi morali ti registri vsebovati usklajene in strojno berljive podatke, po katerih bi bilo mogoče iskati; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen, da po podatkih civilne družbe (14) eno leto po roku za začetek izvajanja pete direktive o preprečevanju pranja denarja devet držav še ni vzpostavilo javnih registrov, druge pa so dostop do njih geografsko omejile, kar je v nasprotju s pravili EU; poleg tega obžaluje, da je večina držav EU uvedla ovire, na primer zaračunavajo naročnino ali zahtevajo registracijo, kar se sicer zdi v skladu s pravom EU, vendar otežuje vpogled v registre; podpira odločitev Komisije, da bo sprožila postopke za ugotavljanje kršitev, da bi dosegla popoln prenos in izvrševanje pete direktive o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje zamude pri vzpostavljanju sistema za medsebojno povezovanje registrov dejanskih lastnikov (BORIS) zaradi tehničnih težav; Komisijo in države članice želi spomniti, da gre za zakonsko zahtevo iz pete direktive o preprečevanju pranja denarja in da morajo biti podatki o dejanskem lastništvu nujno dostopni finančnoobveščevalnim enotam, organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pooblaščenim subjektom in splošni javnosti; obžaluje, da nekatere države članice zmanjšujejo učinkovitost sistema BORIS, še preden ta začne delovati, saj zavlačujejo z vzpostavitvijo in začetkom nemotenega delovanja nacionalnih registrov dejanskega lastništva, in poziva vse akterje, naj nemudoma prenehajo z zavlačevanjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je afera OpenLux že razkrila omejitve ukrepov za preglednost in pokazala, v kateri fazi je uvajanje javnih registrov dejanskih lastnikov v državah članicah; poleg tega ugotavlja, da so bili v Pandorinih dokumentih omenjeni tudi posamezniki, ki so se izmaknili pravilom o preglednosti dejanskih lastnikov v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja, da bi morali biti v registrih dejanskih lastnikov navedeni vsi, ki imajo prek posrednega ali neposrednega lastništva določeno pravno osebo dejansko v lasti ali jo nadzirajo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, kako zapleteno je v nacionalno zakonodajo prenesti zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma, ki je do zdaj temeljila na minimalni harmonizaciji; obžaluje, da v nekaterih državah članicah ni politične volje za njen popoln prenos in izvajanje; obžaluje, da je več držav članic prekoračilo rok za prenos pete direktive o preprečevanju pranja denarja, ki je bil 10. januarja 2020, ter roka za vzpostavitev registrov o dejanskem lastništvu gospodarskih in drugih pravnih subjektov (10. januar 2020) in o dejanskem lastništvu skladov in podobnih pravnih ureditev (10. marec 2020); |
| --- | --- |

31.

| 32. | v zvezi s tem pozdravlja novi sveženj o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma, ki ga je Komisija predlagala julija 2021, in enotna pravila o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma ter zlasti nova pravila o preglednosti dejanskega lastništva; se veseli obravnave tega predloga in ostaja zavezan nadaljnjemu izboljševanju standardov za preglednost podjetij v EU in uvedbi učinkovitega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja zlasti, da je Komisija, da bi odpravila pomembno vrzel v sistemu, uvedla obveznost, da morajo pravne osebe brez sedeža v EU, ki začnejo poslovni odnos s pooblaščenim subjektom iz EU ali v Uniji pridobijo nepremičnino, v skladu s prejšnjimi pozivi Parlamenta k takšnim ukrepom registrirati svoje dejansko lastništvo v registru dejanskih lastnikov EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izpostavlja predlog Komisije, ki od držav članic zahteva, naj pristojnim organom omogočijo vpogled v obstoječe zemljiške knjige, da bi zagotovili pravočasno identifikacijo vseh fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo v lasti nepremičnine; pozdravlja predlog in se zavezuje, da bo v prihodnjih zakonodajnih postopkih o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma še naprej izboljševal preglednost lastništva nepremičnin v EU, ki ostajajo zanimive dobrine za premožne posameznike, ki želijo zaščititi vrednost svojega premoženja, ter storilce kaznivih dejanj, ki bi radi oprali izkupiček iz nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja predlog Komisije o vseevropskem medsebojnem povezovanju centraliziranih avtomatiziranih mehanizmov, ki vsebujejo informacije o plačilih in bančnih računih, prek enotne točke dostopa, da bi organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in finančnoobveščevalnim enotam omogočili hitrejši dostop do finančnih informacij v različnih fazah preiskave in olajšali čezmejno sodelovanje, pri tem pa upoštevali pravila o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja predlog Komisije o ustanovitvi novega evropskega organa za preprečevanje pranja denarja, ki bi prevzel vlogo edinega nadzornika izbranih pooblaščenih subjektov finančnega sektorja in enotnega mehanizma za usklajevanje in podporo finančnoobveščevalnim enotam v EU; poudarja, da bi moral imeti novi organ več proračunskih sredstev ter dovolj virov za izvajanje nadzornih pooblastil nad finančnimi subjekti in učinkovit nadzor nad nefinančnimi pooblaščenimi subjekti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je seznanjen, da bo novi organ pooblaščen za vzpostavitev in upravljanje mehanizma za usklajevanje finančnoobveščevalnih enot; pozdravlja to odločitev in upa, da bo imel novi organ pomembno vlogo pri izboljšanju izmenjave informacij in sodelovanja med finančnoobveščevalnimi enotami; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja predlog Komisije o uvedbi bolj usklajenega sklopa učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij na ravni EU, kadar se kršijo predpisi o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prav tako pričakuje, da bo hitro objavljen predlog Komisije za boj proti zlorabi slamnatih podjetij v davčne namene; poziva Komisijo, naj se ne omejuje na vsebinske zahteve, ki so trenutno vključene na seznam nekooperativnih jurisdikcij, ki ga vodi EU (v nadaljnjem besedilu: seznam EU), temveč naj oblikuje stroge in postopne zahteve s pravo gospodarsko vsebino; poudarja, da se te subjekte pogosto uporablja za prenos denarja v jurisdikcije z nizkimi davčnimi stopnjami z neobdavčenimi dividendami, licenčninami ali obrestmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje, da je mogoče kljub napredku in bližnjim reformam v državah članicah še vedno najti pravne vrzeli ter razlike in nedoslednosti pri izvajanju v praksi; poleg tega opozarja, da so omejitve evropskega okvira za izmenjavo informacij delno posledica pomanjkanja sredstev v davčnih upravah in finančnoobveščevalnih enotah; poudarja, da je potrebno boljše sodelovanje med upravnimi in pravosodnimi organi ter organi kazenskega pregona v EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj predvidijo dovolj denarja za obdelavo in izmenjavo informacij prek finančnoobveščevalnih enot in celotnega okvira za kazenski pregon; poziva Komisijo, naj oceni, ali imajo finančnoobveščevalne enote dovolj sredstev za učinkovito spopadanje s tveganji pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi bilo treba podrobno preučiti pobude, ki bi lahko na ravni EU in državni ravni vodile k izvrševanju ukrepov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, kot so večje pristojnosti Evropskega javnega tožilstva za pregon kaznivih dejanj, ki niso povezana s proračunom EU, večje pristojnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam in vidnejša vloga agencij, kot sta Europol in Eurojust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Europol, naj v preiskavah davčnih kaznivih dejanj tesneje sodeluje z organi kazenskega pregona držav članic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na ugotovitve iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2021 z naslovom „Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno“; obžaluje, da je sodišče pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ter odzivanju na odkrita tveganja ugotovilo institucionalno razdrobljenost in slabo usklajevanje na ravni EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija zaradi skopega obveščanja nekaterih držav članic in omejenih sredstev zelo počasi ocenjevala prenos direktiv v državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja dejstvo, da so uslužbenci Evropskega bančnega organa (EBA) temeljito preiskali morebitne kršitve prava EU, vendar obžaluje pretirane zamude v tem procesu; obžaluje, da organ EBA ni sprožil več preiskav na lastno pobudo; obžaluje tudi, da Komisija nima internih smernic za vložitev zahteve, naj EBA opravi preiskavo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zelo zaskrbljen, ker je Računsko sodišče naletelo na dokaze o poskusih vplivanja na odbor nadzornikov, ki je sodeloval v posvetovalnem postopku v preiskavi kršitve prava EU; poziva organ EBA, naj prepreči nove poskuse vplivanja na člane preiskovalne komisije med njihovim posvetovanjem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, EBA in Evropsko centralno banko, naj omenjena vprašanja in priporočila Računskega sodišča obravnavajo v roku, ki ga je to določilo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | znova poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo obstoječi programi za pridobitev državljanstva oziroma prebivališča z naložbami pregledni in da bodo imeli jasna pravila; je zaskrbljen, da so ti programi morda povečali nevarnost za pranje denarja in davčne utaje, hkrati pa spodkopavajo vzajemno zaupanje in integriteto schengenskega območja in evroobmočja ter prinašajo druga politična, gospodarska in varnostna tveganja za Unijo in njene države članice; poziva Komisijo, naj, potem ko bo Parlament podal svoja priporočila, čim prej pripravi predloge za ureditev programov pridobitve državljanstva oziroma prebivališča z naložbami; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj informacije iz Pandorinih dokumentov upošteva pri pripravi seznama Unije visoko tveganih tretjih držav, zlasti jurisdikcij, ki služijo kot središča za ustanavljanje podjetij in s tem omogočajo finančni kriminal; ponovno poudarja, da bi morali na ta seznam uvrstiti tretje države, ki nočejo sodelovati z državami članicami v pomembnejših evropskih preiskavah pranja denarja in financiranja terorizma; poudarja, da mora biti ocena tretjih držav v EU neodvisna, pri njej ne bi smelo biti geopolitičnega vmešavanja, preglednost dejanskega lastništva pa bi moralo biti prednostno merilo pri ocenjevanju tretjih držav; |
| --- | --- |

50.

| 51. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je afera razkrila, da pooblaščeni subjekti ne izpolnijo vedno svojih dolžnosti v zvezi s strožjo potrebno skrbnostjo, če so vpletene politične osebnosti, njihovi družinski člani in ožji sodelavci; poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri se dejansko izvajata identifikacija političnih osebnosti in strožja potrebna skrbnost in s kakšnimi ovirami se pri tem srečujejo pooblaščeni subjekti; poudarja, da je pomembno zbirati podatke o stopnjah skladnosti pooblaščenih subjektov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen, da Svet Evrope trenutno na prošnjo Komisije ocenjuje konkretno izvajanje in dejansko uporabo četrte direktive o preprečevanju pranja denarja v državah članicah; poziva Komisijo, naj objavi ocenjevalna poročila Sveta Evrope o državah članicah in zagotovi, da bodo organizacije civilne družbe vključene v postopek ocenjevanja; |
| --- | --- |

52.

Potrebni ukrepi na svetovnem prizorišču

| 53. | obsoja dejstvo, da so nekatere ameriške zvezne države, kot so Južna Dakota, Aljaska, Wyoming, Delaware in Nevada, poleg že prej razkritih znanih davčnih oaz postale vodilne v zagotavljanju finančne in poslovne tajnosti, kot je bilo razkrito v Pandorinih dokumentih; poziva zvezno vlado ZDA in vlade ameriških zveznih držav, naj sprejmejo dodatne ukrepe za večjo preglednost podjetij in naj začnejo uporabljati skupni standard poročanja, da bodo v celoti izmenjavale informacije z drugimi državami; opozarja, da se s seznamom EU ocenjuje, ali je jurisdikcija glede na dodeljeno oceno Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene vsaj pretežno skladna s skupnim standardom poročanja; poziva Svet, naj ZDA ponovno oceni v okviru seznama, pri tem pa da poseben poudarek merilom davčne preglednosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da ZDA trenutno ne uporabljajo skupnega standarda poročanja, tj. informacijskega standarda za samodejno izmenjavo podatkov med davčnimi organi o računovodskih izkazih na svetovni ravni, ki ga je OECD razvila leta 2014; zato ocenjuje, da ZDA zaostajajo za preostalim svetom glede skupnih standardov za izmenjavo podatkov; priznava, da so imele ZDA vodilno vlogo pri spodbujanju preglednosti in da so sprejele zakon o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini; obžaluje pa, da je zakon omejen v smislu recipročnosti in da negativno vpliva na „naključne Američane“; obžaluje, da doslej na evropski ravni ni bila najdena trajna rešitev; želi spomniti, da skupni standard poročanja od jurisdikcij, ki so podpisale sporazum o skupnem standardu poročanja, zahteva, da si izmenjujejo podatke o finančnih računih; ugotavlja pa, da ZDA prek dveh glavnih lukenj v finančni zakonodaji vse bolj omogočajo finančno tajnost za nedržavljane ZDA; izmenjujejo se namreč samo informacije o sredstvih ZDA, ne pa tudi o dejanskem lastništvu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja nedavno sprejeti ameriški zakon o preglednosti podjetij, ki od nekaterih korporacij in družb z omejeno odgovornostjo zahteva, da informacije o dejanskem lastništvu razkrijejo organom kazenskega pregona in vsem, ki imajo zakonsko določene odgovornosti za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; ugotavlja pa, da nova zakonodaja ne zagotavlja popolne preglednosti podjetij na podobni ravni kot obstoječi standard v EU, zlasti pa ne pokriva skladov in podobnih ureditev, razkritih s Pandorinimi dokumenti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja tudi predlagan zakon ZDA o vzpostavitvi novih organov za preprečevanje pranje denarja v podjetjih in omogočanja varnostnih tveganj, pripravljen po razkritju iz Pandorinih dokumentov, ki bi od finančnega ministrstva ZDA zahteval, da oblikuje nova pravila glede potrebne skrbnosti za ameriške posrednike, ki omogočajo vnos tujega premoženja v ZDA; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da bodo ZDA 9. in 10. decembra 2021 gostile vrh za demokracijo, kjer bo en sklop posvečen boju proti korupciji; poziva vlado ZDA, naj ob tej priložnosti naznani nove reforme, s katerimi bi zagotovili, da se ZDA ne bodo več uporabljale za pranje nezakonitega premoženja in omogočanje izogibanja davkom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo nova pogajanja z ZDA pod okriljem OECD, da bodo zagotovile popolno vzajemnost v sporazumnem in izboljšanem okviru skupnega standarda poročanja; poudarja, da bi to prineslo velik napredek, znižalo stroške skladnosti, ki jih imajo finančne institucije, ter občutno zmanjšalo birokracijo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poleg tega poudarja, da so skupni standard poročanja sprejele vse države članice; ugotavlja, da se za uvajanje skupnega standarda poročanja za izmenjavo informacij v EU že od leta 2016 uporablja druga direktiva o upravnem sodelovanju; v zvezi s tem znova poudarja priporočila iz svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire; globoko obžaluje, da so vse države članice, razen Finske in Švedske, Parlamentu zavrnile dostop do ustreznih podatkov za oceno izvajanja določb direktive o upravnem sodelovanju na področju obdavčenja; obžaluje, da Komisija Parlamentu ni odobrila dostopa do relevantnih podatkov, ki jih ima na voljo; ugotavlja, da to ni skladno s pozivi po večji preglednosti in sodelovanju na davčnem področju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da je vzajemni strokovni pregled, ki ga izvaja projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF), celovit instrument za ocenjevanje, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila projektne skupine in kakšna je splošna uspešnost države pri preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva projektno skupino FATF, naj med trenutno revizijo priporočila 24 o preglednosti in dejanskem lastništvu pravnih oseb določi, da je objava registrov dejanskega lastništva nova zahteva za skladnost s standardom, ter dejansko lastništvo natančneje opredeli, da bi odpravili morebitne vrzeli, prepovedali prinosniške delnice, poostrili zahteve za zastopnike delničarjev in prisilili jurisdikcije, ki spoštujejo standarde, da za tuja podjetja, povezana z državo, postavijo enaka pravila o razkritju dejanskega lastništva, kot se uporabljajo za domača podjetja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice EU v projektni skupini FATF in Komisijo, naj v svetu zastopajo enotno stališče EU glede okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter se zavzamejo za omenjene reforme, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni in učinkovito prepovedali tajnost lastništva podjetij, obenem pa spodbudili odgovornejši in preglednejši mednarodni upravljavski okvir za preprečevanje pranja denarja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice EU v projektni skupini FATF, naj prednostno ocenijo, katere države služijo kot centri za ustanavljanje podjetij in za katere so mednarodni organi ugotovili, da so njihove ureditve proti pranju denarja in financiranju terorizma zelo pomanjkljive, vendar jih projektna skupina še ni pregledala, saj niso izpolnjevale prednostnih meril mednarodne skupine za pregled sodelovanja v tej projektni skupini (ICRG); |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da so neznani lastniki prek offshore podjetij kupili več kot 1 500 nepremičnin v Združenem kraljestvu, katerih vrednost se ocenjuje na več kot 4 milijarde GBP; pozdravlja, da se je vlada Združenega kraljestva zavezala, da bo leta 2018 sprejela osnutek zakonodaje o uvedbi javnega registra dejanskih lastnikov tujih subjektov, ki so lastniki nepremičnin v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ugotavlja, da so Pandorini dokumenti razkrili, da je Združeno kraljestvo prek svojih čezmorskih ozemelj in ozemelj pod britansko krono še vedno središče za izogibanje davkom in tajne offshore posle; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko sodelovali in uskladili standarde na področju obdavčevanja in preprečevanja pranja denarja, vključno s povezovanjem sklepov o enakovrednosti na področju finančnih storitev s sprejemanjem standardov za davčno preglednost in preprečevanje pranja denarja, ki bodo enakovredni tistim v EU; |
| --- | --- |

65.

Regulacija posrednikov

| 66. | obžaluje, da se je s Pandorinimi dokumenti po preteklih razkritjih pokazalo, da 14 offshore poklicnih ponudnikov podjetniških storitev, vključno z odvetniškimi pisarnami, davčnimi svetovalci in upravljavci premoženja, premožnim posameznikom pomaga pri vzpostavitvi podjetniških struktur za zaščito njihovega premoženja, ne da bi se pri tem posluževali nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da mora nefinančni sektor v skladu z mednarodnimi standardi proti pranju denarja in financiranju terorizma izpolnjevati obveznost skrbnega preverjanja strank in o sumljivih dejavnostih poročati organom; |
| --- | --- |

67.

| 68. | obžaluje, da številne jurisdikcije, tudi v EU, že več let niso izpolnile osnovnih zahtev projektne skupine FATF, naj posredniškemu nefinančnemu sektorju naložijo obveznosti glede preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, da bi tako onemogočili nastajanje tajnih struktur; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da samoregulacija in nadzor teh poklicev nista bila vedno učinkovita pri zagotavljanju skladnosti in kaznovanju kršitev zakonodaje; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije, da se novemu organu za preprečevanje pranja denarja podeli pristojnost za usklajevanje nadzora nefinančnega sektorja in vzajemnih strokovnih pregledov nadzornih standardov in prakse, pa tudi to, da bo mogoče od nefinančnih nadzornikov zahtevati, naj raziščejo morebitne kršitve zahtev glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva projektno skupino FATF, naj prednostno opravi obsežen horizontalen pregled o tem, kako države spoštujejo njene standarde za nefinančna podjetja in poklice, ter uvede poseben postopek spremljanja, kot je uspešno naredila že pri pobudi za ugotavljanje dejstev o financiranju terorizma, da bi hitro povečala skladnost s svojimi zahtevami v svetovnih nefinančnih sektorjih; |
| --- | --- |

70.

| 71. | znova izraža zaskrbljenost, ker izvajalci storitev svojim korporativnim strankam in javnim organom pogosto nudijo kombinirane proizvode, in sicer pravno in davčno svetovanje ter revizijo; je zato v skrbeh, da gospodarske spodbude, ki olajšujejo izogibanje davkom, napajajo celotno panogo ponudnikov storitev, ki lahko operejo tudi denar, pridobljen s kaznivimi dejanji; ponavlja svoje zahteve iz prejšnjih resolucij in priporočil (15) o tem vprašanju ter poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo regulativni okvir, ki se uporablja za te izvajalce storitev, da bi tistim, ki pomagajo pri izogibanju davkom, davčnih utajah in pranju denarja, preprečili vstop na trg; pričakuje, da bo Komisija pri pregledu direktive o obveznih revizijah izboljšala pravni okvir; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja na obveznost iz šeste direktive o upravnem sodelovanju, da morajo posredniki davčnim organom poročati o shemah s prepoznavnimi značilnostmi, ki so jasno znamenje izogibanja davkom, zlasti glede na strukturne vrzeli v davčni zakonodaji; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj obveznost poročanja iz šeste direktive o upravnem sodelovanju razširi na čezmejne ureditve za upravljanje premoženja strank, ki so fizične osebe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj v svoj prihodnji predlog direktive DAC 8 poleg drugih priporočil, povezanih z direktivo DAC 3 in naštetih v resoluciji Parlamenta o izvajanju zahtev EU o izmenjavi davčnih informacij, vključi tudi izmenjavo davčnih stališč v zvezi s fizičnimi osebami, ki jih pogosto pripravijo posredniki, da bi zagotovili, da se dogovori premožnih posameznikov z davčnimi organi držav članic izmenjajo z vsemi državami članicami; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da se varovanje poklicne skrivnosti odvetnikov ne sme uporabljati za prikrivanje nezakonitih praks; je seznanjen, da je Evropsko sodišče za človekove pravice (16) v enem primeru ugotovilo, da zaupnost v odnosu med odvetnikom in stranko ter poklicna tajnost ne more biti zadržek za izpolnitev obveznosti, da se prijavi sum, če gre za legitimni cilj preprečevanja kriminalne dejavnosti, in da je bila v obravnavani zadevi prijava nujna za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | znova poziva Komisijo, naj pripravi smernice za razlago in uporabo načela poklicne tajnosti v določenih poklicih in naj v skladu s sodno prakso evropskih sodišč nedvoumno razmeji med tradicionalnim pravnim svetovanjem in odvetniki, ki so v bistvu izvajalci finančnih storitev; |
| --- | --- |

76.

Reforma seznama EU in davčne politike

| 77. | znova poudarja, da ima agresivno davčno načrtovanje negativne posledice, saj spodkopava davčno osnovo držav članic in nalaga nesorazmerno davčno breme na državljane in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ki spoštujejo davčno zakonodajo; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da so države in ljudje zaradi izogibanja davkom in davčnih utaj ter sistemov preusmerjanja dobička prikrajšani za sredstva, ki so bistvena za spodbujanje razvoja in socialne pravičnosti ter zagotavljanje prihodkov, ki jih država potrebuje za pravilno delovanje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vztraja, da bi morala Komisija za izvajanje prihodnjih zakonodajnih reform na področju davčne politike, potrebnih za dejansko obravnavo vprašanj, izpostavljenih s Pandorinimi dokumenti, preučiti vse možnosti, ki jih ima na voljo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, vključno s členom 116, da bi odločanje postalo učinkovitejše; |
| --- | --- |

79.

| 80. | obžaluje, da črni seznam davčnih oaz, ki ga je sestavila EU, kljub vse pogostejšim davčnim škandalom in skrb zbujajočim poročilom novinarjev in nevladnih organizacij ostaja neučinkovit; obžaluje, da finančni ministri držav članic še niso prevzeli svoje individualne in skupne odgovornosti v boju proti davčnim oazam, offshore podjetjem in skladom, pač pa so obstoječi črni seznam raje oklestili; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zlasti obžaluje dejstvo, da se je Svet finančnih ministrov EU po razkritju Pandorinih dokumentov na seji 5. oktobra 2021 odločil seznam EU z davčnimi oazami skrajšati, in sicer je z njega umaknil karibska otoka Angvilo in Dominiko ter Sejšele, ki so bili omenjeni v aferi in le delno izpolnjujejo mednarodni standard preglednosti in izmenjave informacij na zahtevo, čeprav je Svetovni forum nedavno odobril drugi krog ocenjevanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ugotavlja, da imata dve tretjini slamnatih podjetij iz Pandorinih dokumentov sedež na Britanskih Deviških otokih, ki nikoli niso bili uvrščeni na črni seznam EU (priloga I k ustreznim sklepom Sveta) in so bili februarja 2020 celo umaknjeni s sivega seznama (priloga II); |
| --- | --- |

82.

| 83. | znova poudarja sklepe in priporočila iz svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU; poziva k večji preglednosti meril, ki se uporabljajo za postopek uvrščanja na seznam; meni, da bi bilo treba to reformo izvesti do konca leta 2021, da bi EU zaščitili pred morebitnimi dodatnimi izgubami prihodkov v obdobju okrevanja po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

83.

| 84. | obžaluje nepripravljenost Sveta, da bi se dogovoril o novem merilu za preglednost v zvezi s končnim dejanskim lastništvom; poziva ga, naj nemudoma doseže dogovor o tem merilu, kot določa peta direktiva o upravnem sodelovanju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | znova poziva k okrepitvi meril in zagotovitvi obsežnejšega izvajanja zavez, povezanih s seznamom EU, zlasti meril o pošteni obdavčitvi in da „jurisdikcija ne bi smela spodbujati struktur ali ureditev off-shore, katerih namen je pritegovanje dobička, ki ne odseva dejanske gospodarske dejavnosti jurisdikcije“; želi spomniti na svojo zahtevo po oceni in spremljanju davčnih shem v EU, s čimer bi skladno z enakimi merili kot veljajo za seznam EU reformirali politiko EU na področju škodljivih davčnih praks in kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij, ki bi tako postal zavezujoč; poziva zlasti, naj se določi minimalna ekonomska vsebina kot merilo za to, kaj je davčna oaza, da se uvedejo ustrezne sankcije, da se sprejme minimalna efektivna obdavčitev v skladu z mednarodno dogovorjeno minimalno efektivno davčno stopnjo iz drugega stebra vključujočega okvira ter da se področje uporabe kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij razširi na preferenčne dohodninske režime, posebne ureditve v zvezi s pridobitvijo državljanstva ali ukrepe, ki naj bi privabili zelo mobilne bogate posameznike in digitalne nomade, ki bi lahko povzročili precejšnje izkrivljanje enotnega trga; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ugotavlja, da ima uvrstitev tretjih držav na črni seznam EU zelo malo takojšnjih in zavezujočih posledic; meni, da bi morale uvrstitvi na črni seznam EU slediti sankcije, ki bi učinkovito odvračale, posodobljeni seznam pa bi moral biti povezan z režimom sankcij; |
| --- | --- |

86.

| 87. | spominja, da je Komisija v procesu evropskega semestra nekaterim državam članicam očitala pomanjkljivosti v davčnih sistemih, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog reforme kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, ki bi temeljil na nedavnih predlogih iz resolucije Parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja); |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja, da namerava Komisija predlagati direktivo o skupnem vseevropskem sistemu za davčne odtegljaje od dividend ali izplačila obresti; poudarja, da dokler skupni sistem ni vzpostavljen, lahko države članice sprejemajo zakonite ukrepe za zaščito svoje davčne osnove; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji in Projektni skupini za finančno ukrepanje. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  UL C 390, 18.11.2019, str. 111.

(2)  UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

(3)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(5)  UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

(6)  UL C 255, 29.6.2021, str. 22.

(7)  UL C 371, 15.9.2021, str. 92.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0022.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0392.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0416.

(11)  Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev, Panama Papers revenue recovery reaches $1.36 billion as investigations continue (Po razkritju panamskih dokumentov so izterjani davčni prihodki dosegli 1,36 milijarde USD, preiskave se nadaljujejo), 6. april 2021.

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (UL L 141, 5.6.2015, str. 73) in Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

(13)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(14)  Transparency International, Access denied? „Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union“ (Dostop ni dovoljen? Razpoložljivost in dostopnost podatkov o dejanskem lastništvu v Evropski uniji), 26. maj 2021.

(15)  Glej odstavek 143 priporočila Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (UL C 369, 11.10.2018, str. 132).

(16)  Glej sodbo z dne 6. decembra 2012 v zadevi Michaud proti Franciji.

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Kriza pravne države na Poljskem in primarnost prava EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o krizi pravne države na Poljskem in primarnosti prava EU (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju členov 1, 2, 4 in 19 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 2, 4 in 19 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) PEU (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) PEU (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojevanju s pravno državo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojevanju s pravno državo),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (5),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 8. julija 2021 o oblikovanju smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 8. julija 2021 o oblikovanju smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije (6),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 o medijski svobodi in slabšanju stanja pravne države na Poljskem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 o medijski svobodi in slabšanju stanja pravne države na Poljskem (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2021 o poročilu o stanju pravne države za leto 2021 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2021 o poročilu o stanju pravne države za leto 2021 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2021)0700),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin;

| B. | ker je predsednik poljske vlade 29. marca 2021 podal vlogo pri splošno izpodbijanem in nelegitimnem ustavnem sodišču, da bi preveril, ali so določbe PEU v zvezi s primarnostjo prava EU in učinkovitim sodnim varstvom skladne s poljsko ustavo (8); |
| --- | --- |

B.

ker je predsednik poljske vlade 29. marca 2021 podal vlogo pri splošno izpodbijanem in nelegitimnem ustavnem sodišču, da bi preveril, ali so določbe PEU v zvezi s primarnostjo prava EU in učinkovitim sodnim varstvom skladne s poljsko ustavo (8);

| C. | ker je Sodišče Evropske unije s sklepom z dne 14. julija 2021 odobrilo začasne ukrepe, ki jih je zahtevala Komisija v skladu s členom 279 PDEU in ki se nanašajo na delovanje disciplinskega senata poljskega vrhovnega sodišča ter na opustitev nekaterih drugih določb poljske zakonodaje, ki vplivajo na neodvisnost sodstva (9); |
| --- | --- |

C.

ker je Sodišče Evropske unije s sklepom z dne 14. julija 2021 odobrilo začasne ukrepe, ki jih je zahtevala Komisija v skladu s členom 279 PDEU in ki se nanašajo na delovanje disciplinskega senata poljskega vrhovnega sodišča ter na opustitev nekaterih drugih določb poljske zakonodaje, ki vplivajo na neodvisnost sodstva (9);

| D. | ker je nelegitimno poljsko ustavno sodišče 14. julija 2021 razsodilo, da začasni sklepi Sodišča Evropske unije o strukturi sodišč na Poljskem niso skladni s poljsko ustavo (10); |
| --- | --- |

D.

ker je nelegitimno poljsko ustavno sodišče 14. julija 2021 razsodilo, da začasni sklepi Sodišča Evropske unije o strukturi sodišč na Poljskem niso skladni s poljsko ustavo (10);

| E. | ker je Sodišče Evropske unije 15. julija 2021 v zadevi C-791/19 (11) razsodilo, da disciplinska ureditev za sodnike na Poljskem ni v skladu s pravom EU; |
| --- | --- |

E.

ker je Sodišče Evropske unije 15. julija 2021 v zadevi C-791/19 (11) razsodilo, da disciplinska ureditev za sodnike na Poljskem ni v skladu s pravom EU;

| F. | ker je Sodišče Evropske unije 6. oktobra 2021 razsodilo, da lahko premestitev sodnika brez njegovega soglasja z enega sodišča na drugega ali med dvema oddelkoma istega sodišča ogrozi načeli neodstavljivosti sodnikov in neodvisnosti sodstva (12); |
| --- | --- |

F.

ker je Sodišče Evropske unije 6. oktobra 2021 razsodilo, da lahko premestitev sodnika brez njegovega soglasja z enega sodišča na drugega ali med dvema oddelkoma istega sodišča ogrozi načeli neodstavljivosti sodnikov in neodvisnosti sodstva (12);

| G. | ker je podpredsednik Sodišča Evropske unije 6. oktobra 2021 zavrnil zahtevo Poljske za razveljavitev sklepa podpredsednika Sodišča Evropske unije z dne 14. julija 2021, s katerim je bilo naloženo prenehanje uporabe nacionalnih določb, zlasti v zvezi s pooblastili disciplinskega senata vrhovnega sodišča (13); |
| --- | --- |

G.

ker je podpredsednik Sodišča Evropske unije 6. oktobra 2021 zavrnil zahtevo Poljske za razveljavitev sklepa podpredsednika Sodišča Evropske unije z dne 14. julija 2021, s katerim je bilo naloženo prenehanje uporabe nacionalnih določb, zlasti v zvezi s pooblastili disciplinskega senata vrhovnega sodišča (13);

| H. | ker je nelegitimno ustavno sodišče 7. oktobra 2021 predstavilo svojo odločitev v zadevi K 3/21, ki je bila na zahtevo poljskega predsednika vlade z dne 29. marca 2021 sprejeta z ločenima mnenjema in v kateri je navedeno sodišče ugotovilo, da določbe PEU iz več razlogov niso združljive s poljsko ustavo; |
| --- | --- |

H.

ker je nelegitimno ustavno sodišče 7. oktobra 2021 predstavilo svojo odločitev v zadevi K 3/21, ki je bila na zahtevo poljskega predsednika vlade z dne 29. marca 2021 sprejeta z ločenima mnenjema in v kateri je navedeno sodišče ugotovilo, da določbe PEU iz več razlogov niso združljive s poljsko ustavo;

| I. | ker je 10. oktobra 2021 več kot 100 000 poljskih državljanov mirno protestiralo po vsej Poljski, da bi izrazili podporo članstvu Poljske v EU; |
| --- | --- |

I.

ker je 10. oktobra 2021 več kot 100 000 poljskih državljanov mirno protestiralo po vsej Poljski, da bi izrazili podporo članstvu Poljske v EU;

| J. | ker so nezakonito „ustavno sodišče“22. oktobra 2020 uporabili tudi v politične namene, da bi napadli pravice žensk; |
| --- | --- |

J.

ker so nezakonito „ustavno sodišče“22. oktobra 2020 uporabili tudi v politične namene, da bi napadli pravice žensk;

| K. | ker je bila 12. oktobra 2021 odločitev v zadevi K 3/21 objavljena v poljskem uradnem listu (14), s čimer je postala pravno veljavna v tamkajšnjem pravnem sistemu; |
| --- | --- |

K.

ker je bila 12. oktobra 2021 odločitev v zadevi K 3/21 objavljena v poljskem uradnem listu (14), s čimer je postala pravno veljavna v tamkajšnjem pravnem sistemu;

| L. | ker tudi združenje evropskih upravnih sodnikov meni, da je sodba nelegitimnega ustavnega sodišča očitno v nasprotju z osnovnim načelom primarnosti prava EU (15); |
| --- | --- |

L.

ker tudi združenje evropskih upravnih sodnikov meni, da je sodba nelegitimnega ustavnega sodišča očitno v nasprotju z osnovnim načelom primarnosti prava EU (15);

| M. | ker se je velika večina anketirancev v raziskavi Flash Eurobarometer iz avgusta 2021 strinjala, da bi morala EU zagotoviti sredstva državam članicam le, če njihove vlade ohranjajo in uporabljajo načelo pravne države in demokratična načela; ker je bil ta delež tudi na Poljskem zelo visok (72 %) (16); |
| --- | --- |

M.

ker se je velika večina anketirancev v raziskavi Flash Eurobarometer iz avgusta 2021 strinjala, da bi morala EU zagotoviti sredstva državam članicam le, če njihove vlade ohranjajo in uporabljajo načelo pravne države in demokratična načela; ker je bil ta delež tudi na Poljskem zelo visok (72 %) (16);

| N. | ker je v različnih raziskavah, opravljenih na Poljskem septembra 2021 in oktobra 2021, le 5 % vprašanih odgovorilo, da želijo, da Poljska zapusti EU (17), 90 % jih je pozitivno ocenilo članstvo Poljske v EU (18), 95 % pa jih je menilo, da ima podpora EU pozitiven učinek na razvoj njihovega mesta ali regije, kar je nad povprečjem EU (19); |
| --- | --- |

N.

ker je v različnih raziskavah, opravljenih na Poljskem septembra 2021 in oktobra 2021, le 5 % vprašanih odgovorilo, da želijo, da Poljska zapusti EU (17), 90 % jih je pozitivno ocenilo članstvo Poljske v EU (18), 95 % pa jih je menilo, da ima podpora EU pozitiven učinek na razvoj njihovega mesta ali regije, kar je nad povprečjem EU (19);

1.

globoko obžaluje odločitev nelegitimnega ustavnega sodišča z dne 7. oktobra 2021 (20), saj jo razume kot napad na evropsko skupnost vrednot in zakonov kot celoto in spodkopavanje primarnosti prava EU, ki je v skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije eno od njenih temeljnih načel; izraža globoko zaskrbljenost, da bi ta odločitev lahko pomenila nevaren precedens; poudarja, da nelegitimno ustavno sodišče ni zakonito in neodvisno (21) ter da ni pristojno za razlago ustave na Poljskem;

2.

poudarja, da je v skladu s členom 47 Listine temeljna pravica do učinkovitega pravnega sredstva pogojena z dostopom do neodvisnega sodišča; je seznanjen z vse večjimi izzivi, ki jih v zvezi s tem ustvarjajo nacionalna ustavna sodišča in nekateri politiki, ter poziva države članice, naj spoštujejo osrednjo vlogo Sodišča Evropske unije in spoštujejo njegove odločbe;

3.

obžaluje, da je pobudo za presojo primarnosti prava EU nad nacionalno zakonodajo sprožil sedanji poljski predsednik vlade, s čimer je sodstvo ponovno zlorabil kot orodje za uresničevanje svoje politične agende; obžaluje to pobudo, saj gre za enostransko odločitev, s katero se pod vprašaj postavlja pravni okvir EU in članstvo Poljske v njej; opozarja, da je Republika Poljska k EU pristopila z ratifikacijo pristopne pogodbe in s soglasjem poljskega naroda, izraženim na referendumu; opozarja tudi, da se je Republika Poljska prostovoljno zavezala, da bo spoštovala določbe ustanovnih pogodb in sodno prakso Sodišča Evropske unije; obsoja zlorabljanje pravosodnega sistema v politične namene in poziva poljske oblasti, naj prenehajo samovoljno uporabljati svoja izvršilna in zakonodajna pooblastila za spodkopavanje delitve oblasti in pravne države;

4.

potrjuje, da je treba pravosodni sistem preučiti v celoti, da bi ugotovili, ali služi namenu učinkovitega in neodvisnega sodnega nadzora, in odločno zavrača ponavljajoče se poskuse sedanje vlade PiS, ko poskuša upravičiti zakonodajne spremembe v državi na področju sodstva, zlasti na podlagi posameznih, izoliranih primerov v različnih državah članicah;

5.

obžaluje, da sodba K 3/21 negativno vpliva na poljske in evropske državljane in podjetja, saj jim zaradi nje ni več mogoče zagotoviti temeljne pravice do neodvisnega pravosodnega sistema, ki v celoti uporablja pravni red in zakonodajo EU; je zaskrbljen zaradi učinkovitega varstva temeljnih pravic poljskih in evropskih državljanov v zvezi s tem;

6.

izreka pohvalo desettisočem poljskih državljanov, ki so se podali na ulice in se na množičnih miroljubnih protestih zavzemali za pravice in svoboščine, ki jih imajo kot evropski državljani; z njimi deli željo po močni demokratični Poljski v središču evropskega projekta;

7.

poudarja nelegitimnost sodbe z dne 22. oktobra 2020 (K 1/20) in ugotavlja, da so te resne omejitve reproduktivnega zdravja in pravic žensk nezakonite;

8.

se boji, da bo sodba K 3/21 močno negativno vplivala na poljske sodnike in jih odvrnila od možnosti uporabe prava EU; ponovno izraža polno podporo poljskim sodnikom, ki tudi po sodbi K 3/21 še vedno spoštujejo primarnost prava EU in pri Sodišču Evropske unije vlagajo zahteve za predhodno odločanje, kljub tveganju za kariero, saj jih lahko doleti disciplinska izločitev iz sojenja, razrešitev ali prisilni odstop;

9.

opozarja, da Pogodb EU ni mogoče spremeniti z odločbo nacionalnega sodišča in da je v členu 91 poljske ustave določeno, da je ratificirani mednarodni sporazum del domačega pravnega reda, da ga je treba uporabljati neposredno in da ima v primeru kolizije zakonov prednost; je močno zaskrbljen, ker se je poljsko ustavno sodišče iz učinkovitega varuha ustave preoblikovalo v orodje za legalizacijo nezakonitih ukrepov oblasti; opozarja, da odločbe Sodišča Evropske unije ne ogrožajo pravice držav članic, da uvedejo organizacijske spremembe v sodstvu;

10.

pozdravlja pobude nekaterih nacionalnih parlamentov, da razpravljajo in zavzamejo jasna stališča o nedavnih ukrepih poljske vlade PiS in njenih napadih na primarnost prava EU;

11.

ponavlja svoje stališče, da se denar davkoplačevalcev EU ne bi smel dajati vladam, ki očitno, namerno in sistematično spodkopavajo vrednote iz člena 2 PEU;

12.

| — | začneta postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo, ki se nanaša na nelegitimno ustavno sodišče, njegovo nezakonito sestavo in vlogo pri preprečevanju skladnosti s sodbami Sodišča Evropske unije, ter Sodišču Evropske unije predlagata, naj uvede začasne ukrepe in sproži postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi s senatom vrhovnega sodišča za izredni nadzor in javne zadeve ter poljskim sodnim svetom in državnim tožilstvom; |
| --- | --- |

—

začneta postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo, ki se nanaša na nelegitimno ustavno sodišče, njegovo nezakonito sestavo in vlogo pri preprečevanju skladnosti s sodbami Sodišča Evropske unije, ter Sodišču Evropske unije predlagata, naj uvede začasne ukrepe in sproži postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi s senatom vrhovnega sodišča za izredni nadzor in javne zadeve ter poljskim sodnim svetom in državnim tožilstvom;

| — | Komisija v zvezi s Poljsko sproži postopek iz člena 6(1) uredbe o pogojevanju s pravno državo, pri čemer je treba opozoriti, da člen 5 uredbe ščiti dostop do financiranja za končne prejemnike in upravičence ter Komisiji nalaga, naj po najboljših močeh zagotovi izvedbo plačil; |
| --- | --- |

—

Komisija v zvezi s Poljsko sproži postopek iz člena 6(1) uredbe o pogojevanju s pravno državo, pri čemer je treba opozoriti, da člen 5 uredbe ščiti dostop do financiranja za končne prejemnike in upravičence ter Komisiji nalaga, naj po najboljših močeh zagotovi izvedbo plačil;

| — | ne odobrita osnutka načrta za okrevanje in odpornost Poljske, dokler poljska vlada v celoti in ustrezno ne izvrši sodb Sodišča Evropske unije in mednarodnih sodišč ter zagotovi, da bo ocena načrta zagotavljala skladnost z ustreznimi priporočili za posamezne države, zlasti glede varovanja neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

—

ne odobrita osnutka načrta za okrevanje in odpornost Poljske, dokler poljska vlada v celoti in ustrezno ne izvrši sodb Sodišča Evropske unije in mednarodnih sodišč ter zagotovi, da bo ocena načrta zagotavljala skladnost z ustreznimi priporočili za posamezne države, zlasti glede varovanja neodvisnosti sodstva;

| — | v zvezi s kršitvami načela pravne države na Poljskem sprejmeta nedvoumna priporočila, za katera ni potrebno soglasje in bodo imela jasen časovni razpored, pri čemer naj Svet v skladu s postopkom iz člena 7(1) PEU ugotovi obstoj očitnega tveganja, da Poljska huje krši načelo pravne države, in naj postopek razširi na temeljne pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

—

v zvezi s kršitvami načela pravne države na Poljskem sprejmeta nedvoumna priporočila, za katera ni potrebno soglasje in bodo imela jasen časovni razpored, pri čemer naj Svet v skladu s postopkom iz člena 7(1) PEU ugotovi obstoj očitnega tveganja, da Poljska huje krši načelo pravne države, in naj postopek razširi na temeljne pravice in demokracijo;

| — | glede na tveganje resnih pomanjkljivosti v učinkovitem delovanju nadzornih sistemov na Poljskem zaradi neobstoja neodvisnosti sodstva, kar ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov, uporabita svoja pooblastila, vključno s prekinitvijo ali začasno ustavitvijo plačil ali po potrebi izvedbo finančnih popravkov v skladu z veljavno uredbo o skupnih določbah; |
| --- | --- |

—

glede na tveganje resnih pomanjkljivosti v učinkovitem delovanju nadzornih sistemov na Poljskem zaradi neobstoja neodvisnosti sodstva, kar ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov, uporabita svoja pooblastila, vključno s prekinitvijo ali začasno ustavitvijo plačil ali po potrebi izvedbo finančnih popravkov v skladu z veljavno uredbo o skupnih določbah;

| — | v navzočnosti predsednika Evropskega parlamenta razpravljata o krizi na področju pravne države na Poljskem in sprejmeta jasno stališče z odločno skupno izjavo o tej zadevi, ki naj jo na prihodnjem vrhu 21. in 22. oktobra 2021 podpišejo voditelji držav in vlad EU in ki naj ji sledi nadaljnje nujno ukrepanje na naslednjem zasedanju Sveta za splošne zadeve; |
| --- | --- |

—

v navzočnosti predsednika Evropskega parlamenta razpravljata o krizi na področju pravne države na Poljskem in sprejmeta jasno stališče z odločno skupno izjavo o tej zadevi, ki naj jo na prihodnjem vrhu 21. in 22. oktobra 2021 podpišejo voditelji držav in vlad EU in ki naj ji sledi nadaljnje nujno ukrepanje na naslednjem zasedanju Sveta za splošne zadeve;

13.

poudarja, da te zahteve ne pomenijo kaznovalnih ukrepov proti državljanom Poljske, temveč so glede na nenehno slabšanje pravne države zgolj sredstva za ponovno vzpostavitev tega načela na v državi; poziva Komisijo, naj uporabi vsa orodja, ki jih ima na voljo, da bi ugotovila, kako poljskim državljanom in prebivalcem Poljske zagotoviti, da zaradi ukrepov sedanje vlade ne bodo prikrajšani za koristi sredstev EU, ter naj vzpostavi načine, na katere bi ta sredstva končnim upravičencem zagotovila neposredno;

14.

je seznanjen z glasovanjem Odbora za pravne zadeve z dne 14. oktobra 2021 v podporo vložitvi tožbe proti Komisiji pri Sodišču Evropske unije, ker Komisija ni sprožila mehanizma EU za pogojevanje s pravno državo;

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji, Odboru regij in Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

1

(2)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

2

(3)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  UL C 385, 22.9.2021, str. 317.

5

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Vloga v zadevi K 3/21.

8

(9)  Sklep Sodišča Evropske unije z dne 14. julija 2021, C-204/21 R, Komisija proti Poljski, EU:C:2021:593.

9

(10)  Sodba ustavnega sodišča z dne 14. julija 2021, zadeva P 7/20.

10

(11)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2021, C-791/19, Komisija proti Poljski, EU:C:2021:596.

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 6. oktobra 2021, C-487/19, W. Ż., EU:C:2021:798.

12

(13)  Sklep Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2021, C-204/21 R-RAP, Komisija proti Poljski, EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Flash Eurobarometer – Stanje v Evropski uniji, IPSOS, avgust 2021.

16

(17)  Ipsos za OKO.press in Gazeto Wyborczo, 23.–25. september 2021. Vrednosti navedene v odstotkih.

17

(18)  Kantar, 21. septembra 2021.

18

(19)  Raziskava Eurobarometer iz oktobra 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/ deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Sodba v zadevi K 3/21.

20

(21)  Evropsko sodišče za človekove pravice, zadeva Xero Flor w Polsce sp. z o.o. proti Poljski.

21

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Razmere v Tuniziji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o razmerah v Tuniziji (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tuniziji in resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tuniziji in resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (1),

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o predsedniških in parlamentarnih volitvah v Tuniziji, ki so bile 15. septembra in 6. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o predsedniških in parlamentarnih volitvah v Tuniziji, ki so bile 15. septembra in 6. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Tunizijo ter različnih tematskih srečanj, organiziranih v tem okviru v letih 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Tunizijo ter različnih tematskih srečanj, organiziranih v tem okviru v letih 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov izvršilnega odbora Mednarodnega denarnega sklada z dne 26. februarja 2021 iz člena IV Posvetovanja s Tunizijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izvršilnega odbora Mednarodnega denarnega sklada z dne 26. februarja 2021 iz člena IV Posvetovanja s Tunizijo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 4. junija 2021 o odnosih med EU in Tunizijo z naslovom Za prenovljeno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 4. junija 2021 o odnosih med EU in Tunizijo z naslovom Za prenovljeno partnerstvo,

| — | ob upoštevanju tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-69 z dne 26. julija 2021 o prenehanju funkcije predsedniku vlade in članom vlade, tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-80 z dne 29. julija 2021 o začasnem odvzemu pristojnosti skupščini predstavnikov ljudstva, tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-109 z dne 24. avgusta 2021 v zvezi s podaljšanjem izrednih ukrepov za začasen odvzem pristojnosti skupščini predstavnikov ljudstva in tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-117 z dne 22. septembra 2021 o izrednih ukrepih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-69 z dne 26. julija 2021 o prenehanju funkcije predsedniku vlade in članom vlade, tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-80 z dne 29. julija 2021 o začasnem odvzemu pristojnosti skupščini predstavnikov ljudstva, tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-109 z dne 24. avgusta 2021 v zvezi s podaljšanjem izrednih ukrepov za začasen odvzem pristojnosti skupščini predstavnikov ljudstva in tunizijskega predsedniškega odloka št. 2021-117 z dne 22. septembra 2021 o izrednih ukrepih,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dne 27. julija 2021 ter njegove izjave za medije z dne 10. septembra 2021 v Tunisu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dne 27. julija 2021 ter njegove izjave za medije z dne 10. septembra 2021 v Tunisu,

| — | ob upoštevanju tunizijske ustave iz leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tunizijske ustave iz leta 2014,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Tunizija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Tunizija,

| — | ob upoštevanju konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je Tunizija ratificirala leta 1985, leta 2014 pa je umaknila pridržke v zvezi s to konvencijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je Tunizija ratificirala leta 1985, leta 2014 pa je umaknila pridržke v zvezi s to konvencijo,

| — | ob upoštevanju nacionalnega akcijskega načrta za ženske, mir in varnost za obdobje 2018–2022, sprejetega leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega akcijskega načrta za ženske, mir in varnost za obdobje 2018–2022, sprejetega leta 2018,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Tunizija privilegirana partnerica EU in sta bili stalna pomoč in podpora prednostni nalogi, misije za opazovanje volitev v letih 2011, 2014 in 2019 pa so potrdile neomajno zavezanost EU demokraciji v Tuniziji; ker je letošnja 10. obletnica tunizijske revolucije pomemben trenutek v demokratičnem razvoju Tunizije; |
| --- | --- |

A.

ker je Tunizija privilegirana partnerica EU in sta bili stalna pomoč in podpora prednostni nalogi, misije za opazovanje volitev v letih 2011, 2014 in 2019 pa so potrdile neomajno zavezanost EU demokraciji v Tuniziji; ker je letošnja 10. obletnica tunizijske revolucije pomemben trenutek v demokratičnem razvoju Tunizije;

| B. | ker sta vsesplošna gospodarska stagnacija, povezana z notranjimi političnimi razmerami, in sanitarna kriza z drugo najvišjo stopnjo smrti zaradi covida-19 na svetu zaznamovali družbeno-gospodarske razmere; ker so pandemija covida-19, pomanjkanje turistov ter visoke stopnje brezposelnosti mladih in inflacija še poslabšali krhko tunizijsko gospodarstvo; ker razširjena korupcija, nepopolno prehodno pravosodje ter hudi gospodarski in varnostni izzivi še vedno ovirajo popolno demokratično konsolidacijo v Tuniziji; |
| --- | --- |

B.

ker sta vsesplošna gospodarska stagnacija, povezana z notranjimi političnimi razmerami, in sanitarna kriza z drugo najvišjo stopnjo smrti zaradi covida-19 na svetu zaznamovali družbeno-gospodarske razmere; ker so pandemija covida-19, pomanjkanje turistov ter visoke stopnje brezposelnosti mladih in inflacija še poslabšali krhko tunizijsko gospodarstvo; ker razširjena korupcija, nepopolno prehodno pravosodje ter hudi gospodarski in varnostni izzivi še vedno ovirajo popolno demokratično konsolidacijo v Tuniziji;

| C. | ker je v teh razmerah predsednik Kais Saied 25. julija 2021 uporabil 80. člen tunizijske ustave, ki mu omogoča, da v primeru neposredne nevarnosti za državo sprejme izredne ukrepe, in ker je napovedal razrešitev predsednika vlade Hišema Mešiša, prekinitev delovanja skupščine predstavnikov ljudstva za dobo 30 dni, ki se lahko podaljša, in odvzem poslanske imunitete vsem poslancem; ker je predsednik 24. avgusta 2021 podaljšal prekinitev delovanja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker je v teh razmerah predsednik Kais Saied 25. julija 2021 uporabil 80. člen tunizijske ustave, ki mu omogoča, da v primeru neposredne nevarnosti za državo sprejme izredne ukrepe, in ker je napovedal razrešitev predsednika vlade Hišema Mešiša, prekinitev delovanja skupščine predstavnikov ljudstva za dobo 30 dni, ki se lahko podaljša, in odvzem poslanske imunitete vsem poslancem; ker je predsednik 24. avgusta 2021 podaljšal prekinitev delovanja parlamenta;

| D. | ker so vlade Združenih arabskih emiratov, Savdske Arabije in Egipta nemudoma pozdravile in z besedami podprle pobudo predsednika Saieda; |
| --- | --- |

D.

ker so vlade Združenih arabskih emiratov, Savdske Arabije in Egipta nemudoma pozdravile in z besedami podprle pobudo predsednika Saieda;

| E. | ker je dejstvo, da Tunizija nima ustavnega sodišča, kamor bi lahko poslanci vložili pritožbo zaradi podaljšanja izrednih razmer, ki ga je v skladu z ustreznim členom ustave enostransko sklenil predsednik, vzbudilo resne pomisleke glede tunizijske demokratične tranzicije in temeljnih pravic v tej državi; |
| --- | --- |

E.

ker je dejstvo, da Tunizija nima ustavnega sodišča, kamor bi lahko poslanci vložili pritožbo zaradi podaljšanja izrednih razmer, ki ga je v skladu z ustreznim členom ustave enostransko sklenil predsednik, vzbudilo resne pomisleke glede tunizijske demokratične tranzicije in temeljnih pravic v tej državi;

| F. | ker je predsednik 22. septembra 2021 izdal predsedniški odlok št. 2021-117, ki vsebuje določbe, ki potrjujejo prevlado predsednika in primat odloka nad ustavo, s čimer se spodkopava ustava ter vse pristojnosti države združujejo v osebi predsednika Kaisa Saieda; ker bodo določbe ustave o pravicah in svoboščinah spoštovane in zagotovljene le, če ne bodo v nasprotju z zakoni, ki temeljijo na predsedniških odlokih z zakonsko močjo in izrednih ukrepih; ker predsedniški odlok št. 117 ne dovoljuje pritožb proti predsedniškim odločitvam pred sodiščem, celo pred najvišjim upravnim sodiščem Tunizije in vrhovnim sodiščem ne; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik 22. septembra 2021 izdal predsedniški odlok št. 2021-117, ki vsebuje določbe, ki potrjujejo prevlado predsednika in primat odloka nad ustavo, s čimer se spodkopava ustava ter vse pristojnosti države združujejo v osebi predsednika Kaisa Saieda; ker bodo določbe ustave o pravicah in svoboščinah spoštovane in zagotovljene le, če ne bodo v nasprotju z zakoni, ki temeljijo na predsedniških odlokih z zakonsko močjo in izrednih ukrepih; ker predsedniški odlok št. 117 ne dovoljuje pritožb proti predsedniškim odločitvam pred sodiščem, celo pred najvišjim upravnim sodiščem Tunizije in vrhovnim sodiščem ne;

| G. | ker je bila ta koncentracija pristojnosti prenesena na predsednika brez časovne omejitve; ker si je predsednik podelil popolno zakonodajno pristojnost, da z odlokom spreminja zakone, ki urejajo politične stranke, volitve, pravosodni sistem, sindikate in združenja, svobodo tiska in svobodo obveščanja, organizacijo oddelka za pravosodje, človekove pravice in svoboščine, zakonik o osebnem statusu, carino in državni proračun; |
| --- | --- |

G.

ker je bila ta koncentracija pristojnosti prenesena na predsednika brez časovne omejitve; ker si je predsednik podelil popolno zakonodajno pristojnost, da z odlokom spreminja zakone, ki urejajo politične stranke, volitve, pravosodni sistem, sindikate in združenja, svobodo tiska in svobodo obveščanja, organizacijo oddelka za pravosodje, človekove pravice in svoboščine, zakonik o osebnem statusu, carino in državni proračun;

| H. | ker je tunizijska civilna družba javno izrazila resno zaskrbljenost zaradi novih omejitev, vendar so bili julijski ukrepi predsednika Kaisa Saieda deležni znatne podpore javnosti, kar kaže na nezadovoljstvo javnosti z resnimi družbeno-gospodarskimi razmerami in hudim nedelovanjem vlade, s katerim se spopada ta država; ker je 18 lokalnih in mednarodnih nevladnih organizacij objavilo skupno izjavo, v kateri opozarjajo na stanje demokracije v Tuniziji; ker je skupina držav G7 pozvala Tunizijo, naj ponovno vzpostavi ustavni red in parlamentarne dejavnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je tunizijska civilna družba javno izrazila resno zaskrbljenost zaradi novih omejitev, vendar so bili julijski ukrepi predsednika Kaisa Saieda deležni znatne podpore javnosti, kar kaže na nezadovoljstvo javnosti z resnimi družbeno-gospodarskimi razmerami in hudim nedelovanjem vlade, s katerim se spopada ta država; ker je 18 lokalnih in mednarodnih nevladnih organizacij objavilo skupno izjavo, v kateri opozarjajo na stanje demokracije v Tuniziji; ker je skupina držav G7 pozvala Tunizijo, naj ponovno vzpostavi ustavni red in parlamentarne dejavnosti;

| I. | ker je tunizijska policija 26. julija 2021 brez pojasnila zaprla pisarno Al Jazeere v Tunisu; |
| --- | --- |

I.

ker je tunizijska policija 26. julija 2021 brez pojasnila zaprla pisarno Al Jazeere v Tunisu;

| J. | ker je civilna družba v Tuniziji dobro razvita in utrjena ter je imela ključno vlogo pri oblikovanju in krepitvi demokratične tranzicije v Tuniziji od leta 2011, številni aktivisti pa so pozvali k nujnim reformam, vključno s protikorupcijskimi ukrepi, in ker je nacionalni dialog ena od posebnosti te države; ker sta svoboda tiska in svoboda objavljanja ključna elementa odprte, svobodne in demokratične družbe; ker civilna družba od 26. julija 2021 ni vključena v nacionalni dialog niti ni bila zaprošena za mnenje o ukrepih, ki jih je sprejel predsednik Kais Saied; |
| --- | --- |

J.

ker je civilna družba v Tuniziji dobro razvita in utrjena ter je imela ključno vlogo pri oblikovanju in krepitvi demokratične tranzicije v Tuniziji od leta 2011, številni aktivisti pa so pozvali k nujnim reformam, vključno s protikorupcijskimi ukrepi, in ker je nacionalni dialog ena od posebnosti te države; ker sta svoboda tiska in svoboda objavljanja ključna elementa odprte, svobodne in demokratične družbe; ker civilna družba od 26. julija 2021 ni vključena v nacionalni dialog niti ni bila zaprošena za mnenje o ukrepih, ki jih je sprejel predsednik Kais Saied;

| K. | ker je splošni tunizijski delavski sindikat 10. septembra 2021 predstavil načrt, s katerim poziva k ustanovitvi državnega posvetovalnega odbora, da bi pripravili pravni okvir za vključujoče socialne in politične reforme v državi, predvsem reformo političnega sistema in volilnega prava ter predlog za spremembo ustave; |
| --- | --- |

K.

ker je splošni tunizijski delavski sindikat 10. septembra 2021 predstavil načrt, s katerim poziva k ustanovitvi državnega posvetovalnega odbora, da bi pripravili pravni okvir za vključujoče socialne in politične reforme v državi, predvsem reformo političnega sistema in volilnega prava ter predlog za spremembo ustave;

| L. | ker je tunizijsko gospodarstvo močno odvisno od tujih naložb, turizma in izvoza proizvodov v EU; ker po podatkih Svetovne banke tunizijski tekoči račun in fiskalni primanjkljaj zahtevata korenite strukturne reforme; ker je EU največja trgovinska partnerica Tunizije, saj je leta 2020 trgovinska menjava z EU predstavljala 57,9 % njene trgovinske menjave, pri čemer gre 70,9 % tunizijskega izvoza v EU, 48,3 % tunizijskega uvoza pa prihaja iz EU; ker gospodarstvo lahko cveti le, če se ponovno vzpostavijo demokracija ter varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

L.

ker je tunizijsko gospodarstvo močno odvisno od tujih naložb, turizma in izvoza proizvodov v EU; ker po podatkih Svetovne banke tunizijski tekoči račun in fiskalni primanjkljaj zahtevata korenite strukturne reforme; ker je EU največja trgovinska partnerica Tunizije, saj je leta 2020 trgovinska menjava z EU predstavljala 57,9 % njene trgovinske menjave, pri čemer gre 70,9 % tunizijskega izvoza v EU, 48,3 % tunizijskega uvoza pa prihaja iz EU; ker gospodarstvo lahko cveti le, če se ponovno vzpostavijo demokracija ter varnost in stabilnost;

| M. | ker je pandemija covida-19 še poslabšala že tako nestabilne razmere v Tuniziji; ker primanjkuje zalog kisika in cepiv, ki so nujne za učinkovit odziv na zdravstveno krizo; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija covida-19 še poslabšala že tako nestabilne razmere v Tuniziji; ker primanjkuje zalog kisika in cepiv, ki so nujne za učinkovit odziv na zdravstveno krizo;

| N. | ker vse več Tunizijcev zapušča državo in se včasih odpravijo celo na tvegano pot po Sredozemskem morju; ker Tunizija doživlja eno najvišjih stopenj bega možganov med arabskimi državami; |
| --- | --- |

N.

ker vse več Tunizijcev zapušča državo in se včasih odpravijo celo na tvegano pot po Sredozemskem morju; ker Tunizija doživlja eno najvišjih stopenj bega možganov med arabskimi državami;

| O. | ker Evropska unija od leta 2011 neprestano zelo pomaga Tuniziji, tako da je zagotovila več kot 2 milijardi EUR v obliki nepovratnih sredstev za podporo zatrjevani zavezi Tunizije k demokratičnemu prehodu, vključno z 260 milijoni EUR v okviru makrofinančne pomoči Tuniziji leta 2020 in 200 milijoni EUR do junija 2021; ker je bil maja 2021 v okviru programa makrofinančne pomoči Tuniziji zagotovljen obrok v višini 600 milijonov EUR, da bi se zmanjšala gospodarska škoda v državi zaradi pandemije covida-19; ker bo EU v obdobju 2021–2027 različne instrumente nadomestila z novim instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Evropa v svetu in ker je v okviru tega instrumenta utrjevanje, podpiranje in spodbujanje demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic eden glavnih ciljev zunanje pomoči EU; |
| --- | --- |

O.

ker Evropska unija od leta 2011 neprestano zelo pomaga Tuniziji, tako da je zagotovila več kot 2 milijardi EUR v obliki nepovratnih sredstev za podporo zatrjevani zavezi Tunizije k demokratičnemu prehodu, vključno z 260 milijoni EUR v okviru makrofinančne pomoči Tuniziji leta 2020 in 200 milijoni EUR do junija 2021; ker je bil maja 2021 v okviru programa makrofinančne pomoči Tuniziji zagotovljen obrok v višini 600 milijonov EUR, da bi se zmanjšala gospodarska škoda v državi zaradi pandemije covida-19; ker bo EU v obdobju 2021–2027 različne instrumente nadomestila z novim instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Evropa v svetu in ker je v okviru tega instrumenta utrjevanje, podpiranje in spodbujanje demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic eden glavnih ciljev zunanje pomoči EU;

| P. | ker je bila zavezanost EU k povečanju prizadevanj pri spodbujanju demokracije ponovno izražena v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet sprejel novembra 2020; |
| --- | --- |

P.

ker je bila zavezanost EU k povečanju prizadevanj pri spodbujanju demokracije ponovno izražena v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet sprejel novembra 2020;

| Q. | ker tunizijska ustava iz leta 2014 poziva k svobodi prepričanja in vesti; |
| --- | --- |

Q.

ker tunizijska ustava iz leta 2014 poziva k svobodi prepričanja in vesti;

1.

ponovno potrjuje svojo zavezanost privilegiranemu partnerstvu med EU in Tunizijo ter tunizijskemu demokratičnemu procesu; je zelo zaskrbljen, ker je bila s predsedniškim odlokom št. 2021-117 vzpostavljena neomejena koncentracija pristojnosti v rokah predsednika; ponovno poudarja, da je treba ohraniti spoštovanje pravne države, ustave in zakonodajnega okvira ter da je potreben dobro delujoč in legitimen parlament, saj gre za institucijo, ki zastopa ljudi; zato obžaluje, da je predsednik Saied od 24. avgusta 2021 dalje za nedoločen čas prekinil delovanje tunizijskega parlamenta;

2.

poziva k ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja državnih institucij v okviru nacionalnega dialoga, tudi k vrnitvi v popolno demokracijo in čim prejšnjemu ponovnemu zagonu parlamentarnih dejavnosti, ter k objavi jasnega časovnega okvira;

3.

odločno poudarja, da je parlament bistvena institucija demokracije, ki je nujna za vsako ustavno reformo; poudarja, da je brez ustavnega sodišča v Tuniziji mogoča široka razlaga in uporaba 80. člena ustave, poslancem pa to preprečuje, da bi se pritožili in dobili sodbo o začasni prekinitvi delovanja parlamenta in dodatnih ukrepih, ki jih je sprejel predsednik na podlagi omenjenega člena; poziva Tunizijo, naj ustanovi ustavno sodišče in tako prepreči napačno razlago ali zlorabo ustave;

4.

ponavlja poziv podpredsednika/visokega predstavnika, naj se čim prej ponovno vzpostavi institucionalna stabilnost, zlasti pa, da naj se spoštujejo temeljne pravice in svoboščine iz tunizijske ustave iz leta 2014 ter naj se vsi akterji vzdržijo vseh oblik nasilja;

5.

je seznanjen, da je bila 29. septembra 2021 za predsednico vlade imenovana Nadžla Buden Romdan, 11. oktobra 2021 pa je bil imenovan kabinet ministrov; ugotavlja, da je bilo na ministrska mesta imenovanih 10 žensk;

6.

poziva predsednika, naj ponovno razmisli o svojem stališču in dejavno podpre vse ukrepe za enake pravice žensk in moških na vseh področjih, zlasti v zakonih proti ženskam na področjih pravice do dedovanja, do varstva in vzgoje otrok, do lastništva nepremičnin, do starševskega dopusta in delavskih pravic, zlasti za delavke v gospodinjstvu in kmetijske delavke;

7.

poziva tunizijske oblasti, naj spoštujejo ustavo in zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic vseh državljanov; opozarja na neodtujljivo naravo temeljnih in človekovih pravic ter njihovo brezpogojno prevlado in poziva k ponovni vzpostavitvi ustave kot primarne zakonodaje; poziva Tunizijo, naj popolnoma odpravi smrtno kazen;

8.

poziva oblasti, naj se izognejo pravni negotovosti, ki je nastala zaradi prepovedi potovanj in hišnih priporov; meni, da so sojenja civilistom na vojaških sodiščih zelo problematična in poziva k obnovitvi neodvisnega sodstva, kar bo vodilo k reformi vojaških sodišč v Tuniziji, da bi preprečili sojenje civilistom na vojaških sodiščih;

9.

vztraja, da lahko do sprememb ustave in političnega sistema pride le v okviru omejitev iz ustave; je seznanjen s kritiko tunizijske lige za zaščito človekovih pravic in drugih organizacij civilne družbe glede koncentracije pristojnosti v rokah predsednika; poudarja, da morata v demokraciji prevladati ravnovesje moči in delitev oblasti;

10.

priznava ključno vlogo četverice za nacionalni dialog, ki jo sestavljajo splošna tunizijska zveza sindikatov, tunizijska zveza za industrijo, trgovino in obrt, tunizijska liga za človekove pravice in tunizijska odvetniška zbornica, pri spodbujanju vključujočega nacionalnega dialoga, za katerega je leta 2015 prejela Nobelovo nagrado za mir; poziva predsednika, naj prispeva k nacionalnemu okviru, v katerem bodo lahko vsi deležniki učinkovito nadaljevali ta dialog; opozarja na ključno vlogo skupine Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev pri spodbujanju dialoga med civilno družbo in političnimi voditelji Tunizije;

11.

poudarja, da je nujno treba premagati družbeno-gospodarsko krizo, s katero se država sooča, s strukturnimi reformami in politikami;

12.

ponovno potrjuje neomajno zavezo EU, da bo Tunizijo podprla pri premagovanju finančne in gospodarske krize, ter pri nadaljnji poti k demokratični konsolidaciji; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita dialog s tunizijskimi oblastmi, gospodarskimi subjekti in tunizijsko civilno družbo; poudarja, kako pomembne so stabilne in funkcionalne institucije, da bi dosegli napredek pri nujnih strukturnih reformah, ki so potrebne za pridobitev rešilnega posojila Mednarodnega denarnega sklada;

13.

poudarja, da je enotno razumevanje pravne države, demokracije in človekovih pravic glavni temelj močnega partnerstva med EU in Tunizijo; poziva predsednika, naj omogoči popolno in pravilno delovanje neodvisnih regulativnih državnih organov, vključno z začasnim organom za pregled ustavnosti zakonov in državno protikorupcijsko agencijo;

14.

je zaskrbljen zaradi tujega vmešavanja, ki spodkopava tunizijsko demokracijo;

15.

poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje program za podporo tunizijskim državljanom in naj poveča pomoč, kjer je to potrebno glede na sedanjo krizo, vključno s podporo za zdravstveno varstvo prek sistema Covax, in tako pomaga državi obvladati hude posledice pandemije covida-19;

16.

poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj pozorno spremljajo razmere v Tuniziji, podpredsednik/visoki predstavnik pa naj redno poroča odboru Parlamenta za zunanje zadeve, da bi vzpostavili ustrezen parlamentarni dialog o teh pomembnih in zaskrbljujočih razmerah;

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Tunizije.

---

(1)  UL C 35, 31.1.2018, str. 117.

1

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Smernice o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da se je treba na notranjem trgu Unije prizadevati za trajnostni razvoj Evrope, členov 9 in 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v katerih se poziva k vključitvi varstva okolja in zdravja ljudi v opredelitev in izvajanje politik Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da se je treba na notranjem trgu Unije prizadevati za trajnostni razvoj Evrope, členov 9 in 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v katerih se poziva k vključitvi varstva okolja in zdravja ljudi v opredelitev in izvajanje politik Unije,

| — | ob upoštevanju osnutka sporočila Komisije z dne 7. junija 2021 naslovom Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporočila Komisije z dne 7. junija 2021 naslovom Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2021 z naslovom Spopadanje z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2021 z naslovom Spopadanje z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo (COM(2021)0660),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, 21. zasedanja konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta od 30. novembra do 11. decembra 2015 potekala v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, 21. zasedanja konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta od 30. novembra do 11. decembra 2015 potekala v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 z naslovom Energijska učinkovitost na prvem mestu: od načel do prakse in priloženih smernic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 z naslovom Energijska učinkovitost na prvem mestu: od načel do prakse in priloženih smernic (1),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije v zvezi s pravili EU o državni pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije v zvezi s pravili EU o državni pomoči,

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja o revidiranih smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo (CEEAG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja o revidiranih smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo (CEEAG),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja o ciljno usmerjenem pregledu uredbe o splošnih skupinskih izjemah (državna pomoč): revidirana pravila o državni pomoči za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja o ciljno usmerjenem pregledu uredbe o splošnih skupinskih izjemah (državna pomoč): revidirana pravila o državni pomoči za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o energiji iz obnovljivih virov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o energiji iz obnovljivih virov),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (7) (uredba o taksonomiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (7) (uredba o taksonomiji),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (8) (Aarhuška uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (8) (Aarhuška uredba),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373),

| — | ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bi morala biti pravila o državni pomoči za projekte na področju podnebja, energije in okolja pripravljena na trajnostni prehod in v skladu s cilji glede podnebja, energije, krožnosti, ničelnega onesnaževanja in biotske raznovrstnosti in ambicijami Unije; |
| --- | --- |

A.

ker bi morala biti pravila o državni pomoči za projekte na področju podnebja, energije in okolja pripravljena na trajnostni prehod in v skladu s cilji glede podnebja, energije, krožnosti, ničelnega onesnaževanja in biotske raznovrstnosti in ambicijami Unije;

| B. | ker bodo trenutne smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (EEAG) prenehale veljati 31. decembra 2021; |
| --- | --- |

B.

ker bodo trenutne smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (EEAG) prenehale veljati 31. decembra 2021;

| C. | ker je treba smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo obsežno in temeljito pregledati, da bi jih v celoti uskladili z evropskim zelenim dogovorom, Pariškim sporazumom in podnebnimi cilji EU do leta 2030 in 2050; |
| --- | --- |

C.

ker je treba smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo obsežno in temeljito pregledati, da bi jih v celoti uskladili z evropskim zelenim dogovorom, Pariškim sporazumom in podnebnimi cilji EU do leta 2030 in 2050;

| D. | ker je potreben trden in pregleden okvir za dodeljevanje državne pomoči, da se ohranijo konkurenčni trgi in prepreči nesorazmerno in neupravičeno izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

D.

ker je potreben trden in pregleden okvir za dodeljevanje državne pomoči, da se ohranijo konkurenčni trgi in prepreči nesorazmerno in neupravičeno izkrivljanje trga;

| E. | ker so v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo določeni pogoji, pod katerimi državna pomoč za energijo in varstvo okolja šteje za združljivo z notranjim trgom; |
| --- | --- |

E.

ker so v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo določeni pogoji, pod katerimi državna pomoč za energijo in varstvo okolja šteje za združljivo z notranjim trgom;

| F. | ker so ambiciozno zastavljeni energijski in podnebni cilji EU izziv brez primere in bodo zanje potrebne ogromne javne in zasebne naložbe; ker bi bilo neukrepanje na tem področju dražje, saj bi lahko neuspele ali preložene naložbe za doseganje okoljskega prehoda EU stale do 5,6 % njenega BDP v letu 2050; |
| --- | --- |

F.

ker so ambiciozno zastavljeni energijski in podnebni cilji EU izziv brez primere in bodo zanje potrebne ogromne javne in zasebne naložbe; ker bi bilo neukrepanje na tem področju dražje, saj bi lahko neuspele ali preložene naložbe za doseganje okoljskega prehoda EU stale do 5,6 % njenega BDP v letu 2050;

| G. | ker je v sporočilu o evropskem zelenem dogovori posebej določeno, da je treba prilagoditi pravila o državni pomoči, da bodo odražala cilje evropskega zelenega dogovora, podpirala stroškovno učinkovit prehod na podnebno nevtralnost do leta 2050 in olajšala postopno opuščanje fosilnih goriv, zlasti tistih, ki najbolj onesnažujejo, s čimer bi bili na notranjem trgu zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

G.

ker je v sporočilu o evropskem zelenem dogovori posebej določeno, da je treba prilagoditi pravila o državni pomoči, da bodo odražala cilje evropskega zelenega dogovora, podpirala stroškovno učinkovit prehod na podnebno nevtralnost do leta 2050 in olajšala postopno opuščanje fosilnih goriv, zlasti tistih, ki najbolj onesnažujejo, s čimer bi bili na notranjem trgu zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji;

| H. | ker je Komisija v osnutku revidiranih smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo zmanjšala število energijsko intenzivnih sektorjev, ki so upravičeni do državne pomoči; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija v osnutku revidiranih smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo zmanjšala število energijsko intenzivnih sektorjev, ki so upravičeni do državne pomoči;

| I. | ker v sedanjih smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje ni diferenciranega pristopa, ki bi temeljil na regionalnih posebnostih in porazdelitvi, kar upočasnjuje potrebno širitev obnovljivih virov energije na podeželju v državah članicah s heterogenimi naravnimi razmerami; |
| --- | --- |

I.

ker v sedanjih smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje ni diferenciranega pristopa, ki bi temeljil na regionalnih posebnostih in porazdelitvi, kar upočasnjuje potrebno širitev obnovljivih virov energije na podeželju v državah članicah s heterogenimi naravnimi razmerami;

| J. | ker je Komisija 7. junija 2021 začela ciljno usmerjeno javno posvetovanje in objavila osnutek smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo; ker se je posvetovalno obdobje končalo 2. avgusta 2021; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija 7. junija 2021 začela ciljno usmerjeno javno posvetovanje in objavila osnutek smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo; ker se je posvetovalno obdobje končalo 2. avgusta 2021;

| K. | ker je Komisija izjavila, da sta dva glavna vzroka za revizijo razširitev področja uporabe smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo na nova področja in vse tehnologije, ki lahko pripomorejo k doseganjem ciljev evropskega zelenega dogovora, ter večja prožnost in združljivost pravil; ker je bistveno dosledno upoštevanje vse ustrezne okoljske in energetske zakonodaje EU ter na sploh pravnega reda Unije ter uskladitev z njima; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija izjavila, da sta dva glavna vzroka za revizijo razširitev področja uporabe smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo na nova področja in vse tehnologije, ki lahko pripomorejo k doseganjem ciljev evropskega zelenega dogovora, ter večja prožnost in združljivost pravil; ker je bistveno dosledno upoštevanje vse ustrezne okoljske in energetske zakonodaje EU ter na sploh pravnega reda Unije ter uskladitev z njima;

| L. | ker je EU sklenila, da je treba emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati za vsaj 55 %, če želi ravnati odgovorno in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost, Komisija pa je predlagala uskladitev vse ustrezne podnebne in energetske zakonodaje, vključno s cilji Unije do leta 2030, ko naj bi se delež obnovljivih virov energije povečal za vsaj 40 %, energijska učinkovitost pa za vsaj 36 % v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“; |
| --- | --- |

L.

ker je EU sklenila, da je treba emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati za vsaj 55 %, če želi ravnati odgovorno in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost, Komisija pa je predlagala uskladitev vse ustrezne podnebne in energetske zakonodaje, vključno s cilji Unije do leta 2030, ko naj bi se delež obnovljivih virov energije povečal za vsaj 40 %, energijska učinkovitost pa za vsaj 36 % v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“;

| M. | ker je Komisija izjavila, da bodo samo za izvajanje podnebnih in energetskih ciljev potrebne dodatne letne naložbe v višini 350 milijard EUR; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija izjavila, da bodo samo za izvajanje podnebnih in energetskih ciljev potrebne dodatne letne naložbe v višini 350 milijard EUR;

| N. | ker bi morala pravila o državni pomoči, zlasti na področju varstva podnebja, okolja in energije, prispevati k postopnemu opuščanju fosilnih goriv v skladu z evropskimi podnebnimi pravili in ne bi smela povzročiti ali povečati učinkov vezanosti emisij toplogrednih plinov ali ustvarjanja nasedlih naložb; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala pravila o državni pomoči, zlasti na področju varstva podnebja, okolja in energije, prispevati k postopnemu opuščanju fosilnih goriv v skladu z evropskimi podnebnimi pravili in ne bi smela povzročiti ali povečati učinkov vezanosti emisij toplogrednih plinov ali ustvarjanja nasedlih naložb;

| O. | ker bi morala pravila o državni pomoči prispevati k izvajanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“, ki ga morajo države članice upoštevati pri sprejemanju odločitev o energetskem načrtovanju, politiki in naložbah v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala pravila o državni pomoči prispevati k izvajanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“, ki ga morajo države članice upoštevati pri sprejemanju odločitev o energetskem načrtovanju, politiki in naložbah v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov;

| P. | ker bi morala biti posodobljena pravila o državni pomoči primerna za soočanje s prihodnjimi izzivi, zato bi jih bilo treba redno spremljati in pregledovati; |
| --- | --- |

P.

ker bi morala biti posodobljena pravila o državni pomoči primerna za soočanje s prihodnjimi izzivi, zato bi jih bilo treba redno spremljati in pregledovati;

| Q. | ker bi morala revizija pravil o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje prispevati k pravičnemu prehodu ter tako pri svojih ciljih, tudi v smernicah o razpisnih mehanizmih, upoštevati socialne vidike, da bi preprečili nesorazmerne in nenačrtovane socialne posledice in neenakosti, saj 30 milijonov (6,9 %) prebivalstva EU živi v energetski revščini, med posameznimi državami članicami pa so velike razlike; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morala revizija pravil o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje prispevati k pravičnemu prehodu ter tako pri svojih ciljih, tudi v smernicah o razpisnih mehanizmih, upoštevati socialne vidike, da bi preprečili nesorazmerne in nenačrtovane socialne posledice in neenakosti, saj 30 milijonov (6,9 %) prebivalstva EU živi v energetski revščini, med posameznimi državami članicami pa so velike razlike;

| R. | ker je za ohranitev konkurenčnosti trgov potreben trden okvir državne pomoči, s katerim se lahko industriji EU pomaga pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

R.

ker je za ohranitev konkurenčnosti trgov potreben trden okvir državne pomoči, s katerim se lahko industriji EU pomaga pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo;

1.

pozdravlja osnutek sporočila Komisije o smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo ter njena prizadevanja za okrepitev smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo in za višjo raven varstva okolja, kar vključuje dekarbonizacijo energetskega sektorja; pozdravlja, da je v osnutku smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo večji poudarek na boju proti podnebnim spremembam in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ter poudarja, da bi morale biti te smernice skladne z varstvom okolja in zdravja;

2.

ugotavlja, da morajo biti zaradi tehnoloških sprememb, ki jih zahteva prehod na manj ogljično intenziven model, pravila o državni pomoči dokaj prilagodljiva;

3.

opozarja na podnebni cilj Unije, v skladu s katerim naj bi do leta 2030 emisije zmanjšali za vsaj 55 %, kot je določeno v evropskih podnebnih pravilih, in na cilj, da se najpozneje do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost; priznava, da so trenutno številni podnebni in energetski zakoni v postopku pregleda, da bi jih uskladili s temi cilji, pri čemer predlagana cilja za leto 2030 zdaj znašata vsaj 40 % za energijo iz obnovljivih virov in vsaj 36 % za energijsko učinkovitost; poudarja, da so za prehod na podnebno nevtralen gospodarski model potrebne znatne naložbe iz zasebnega in javnega sektorja; poudarja, da so stroški neukrepanja očitno višji od stroškov izpolnjevanja podnebnih in energetskih ciljev EU;

4.

meni, da je okoljsko trajnostna državna pomoč ključna za doseganje podnebnih, energetskih in okoljskih ciljev EU; meni, da bi morala Komisija poslati jasno sporočilo, da mora biti vsa podpora skladna s Pariškim sporazumom, zelenim prehodom in socialnimi cilji EU;

5.

poziva Komisijo, naj različne kategorije pomoči uskladi z evropskimi podnebnimi pravili in tako podpre stroškovno učinkovit in pravičen prehod na podnebno nevtralnost ter spodbuja postopno opuščanje fosilnih goriv; poudarja, da bi bilo treba hkrati s postopnim opuščanjem uvajati možnosti za podporo novim, ogljično manj intenzivnim tehnologijam v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 uredbe o taksonomiji in dosledne usmeritve za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050;

6.

ugotavlja, da je cilj smernic o državni pomoči spodbujati postopno opuščanje fosilnih goriv; vendar poudarja, da bi morale enkratne podpore za projekte na področju fosilnega plina prispevati k znatnemu zmanjšanju skupnih emisij in preprečiti dolgoročno vezanost na fosilna goriva, tako da bi bila njihova zasnova primerna tudi v prihodnosti, na primer plinski projekti z zavezujočim časovnim okvirom, da bodo postali vodiku namenjena sredstva v skladu z zakonodajo o energetski infrastrukturi; poudarja, da so potrebni ustrezni časovni načrti za naložbe v obnovljive vire, ki zahtevajo najstrožji nadzor in najstrožja merila;

7.

poudarja, da je državna pomoč na področju podnebja, varstva okolja in energije ključno srednjeročno orodje za odpravo cenovnih konic energije, zlasti s podpiranjem ukrepov za energijsko učinkovitost in trajnostnih obnovljivih virov energije; meni, da politike in ukrepi za energijsko učinkovitost, zlasti za stavbe, pomembno vplivajo na ranljive osebe; je zaskrbljen, ker kategorija pomoči za „izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb“ v osnutku smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo ni dovolj ambiciozno opredeljena, saj predvideva le manjše prenove; poziva Komisijo, naj poveča osnovno zahtevo glede zmanjšanja povpraševanja po primarni energiji v stavbah na vsaj 40 %, kar je minimalna raven, če želimo v stavbnem sektorju do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost; poziva Komisijo, naj razširi možnost za sprostitev smernic o državni pomoči za okoljske ukrepe na področju socialnih stanovanj v Uniji;

8.

poziva Komisijo, naj dovolj natančno z zadostno razpršenostjo kategorizira sektorje, da ne bi podjetij, ki bi bila sicer upravičena do državne pomoči, izključili zgolj zaradi neugodne razvrstitve;

9.

poudarja, da bo, upoštevajoč ambicioznost svežnja „Pripravljeni na 55“, več in ne manj sektorjev morda potrebovalo javno podporo v obliki državne pomoči; poziva Komisijo, naj v smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 poveča število sektorjev, ki so upravičeni do državne pomoči; zlasti za pomoč v obliki nižjih dajatev za električno energijo za energijsko intenzivne uporabnike;

10.

poudarja, da je treba zakonodajo in politike EU na področju podnebja, okolja, ničelnega onesnaževanja, biotske raznovrstnosti in energije vključiti v novi okvir za državno pomoč, hkrati pa zagotoviti, da bo aktualna in usklajena s posodobljenim okvirom podnebne in energetske politike, ki je trenutno v postopku revizije;

11.

poudarja, da bi lahko neuvedba trdnih pravil o državni pomoči v skladu s svežnjem „Pripravljeni na 55“ in evropskim zelenim dogovorom negativno vplivala na konkurenčnost in trajnostnost evropske industrije, ogrozila ustvarjanje delovnih mest in oživitev evropskega gospodarstva ter s tem ogrozila učinkovitost podnebne agende Unije;

12.

poudarja, da bodo zaradi ambiciozno zastavljenih ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“ nekateri energetsko intenzivni sektorji potrebovali določeno stopnjo javne podpore, da bi se lahko uspešno spopadli s prehodom; poziva Komisijo, naj razmisli o pregledu seznama sektorjev, upravičenih do nadomestila za cene energije;

13.

poziva Komisijo, naj izvede dovolj natančno kategorizacijo sektorjev, da ne bi podjetij, ki bi bila sicer upravičena do državne pomoči, izključili zgolj zaradi neugodne razvrstitve;

14.

pozdravlja splošne cilje razširitve področja uporabe smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo, ki naj bi zajemala nova področja, kot so čista mobilnost, večja prožnost in racionalizacija veljavnih pravil; vendar ugotavlja, da si je treba zastaviti ambicioznejše cilje glede državne pomoči za podnebje, varstvo okolja, obnovljive vire energije in projekte energijske učinkovitosti ter da so potrebne jasne opredelitve in metodologije ocenjevanja novih konceptov, ki so jih uvedle smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo;

15.

poudarja, da bi morale smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo ustrezno podpreti tehnološko preobrazbo podjetij EU pri prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo, hkrati pa varovati okrevanje po pandemiji covida-19, ustvarjanje delovnih mest v EU in konkurenčnost;

16.

| (i) | uvedbo jasnih zaščitnih ukrepov pri postopnem opuščanju fosilnih goriv in z njimi povezanih dejavnosti, ob upoštevanju preteklih neposrednih in posrednih subvencij, odgovornosti podjetij, da lokacije po zaprtju preoblikujejo, in na splošno vseh obveznosti v skladu z načelom „onesnaževalec plača“, ki se ne smejo plačati z državno pomočjo; doseganjem teh zaščitnih ukrepov z določitvijo obveznih datumov zaprtja; določitvijo končnega datuma za ukinitev pomoči in/ali postopno ukinitev pomoči; |
| --- | --- |

(i)

uvedbo jasnih zaščitnih ukrepov pri postopnem opuščanju fosilnih goriv in z njimi povezanih dejavnosti, ob upoštevanju preteklih neposrednih in posrednih subvencij, odgovornosti podjetij, da lokacije po zaprtju preoblikujejo, in na splošno vseh obveznosti v skladu z načelom „onesnaževalec plača“, ki se ne smejo plačati z državno pomočjo; doseganjem teh zaščitnih ukrepov z določitvijo obveznih datumov zaprtja; določitvijo končnega datuma za ukinitev pomoči in/ali postopno ukinitev pomoči;

| (ii) | zahtevo, da se predložijo celovita ocena učinka in primerjave z energijsko učinkovitimi alternativnimi rešitvami ter, če niso na voljo, z bolj trajnostnimi alternativnimi obnovljivimi viri energije za zadovoljevanje večjih energetskih potreb, da se pokaže, da je bila državna pomoč dodeljena najbolj stroškovno učinkoviti, energijsko učinkoviti in trajnostni dolgoročni rešitvi, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov, v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in cilji evropskega zelenega dogovora, zlasti s cilji glede energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(ii)

zahtevo, da se predložijo celovita ocena učinka in primerjave z energijsko učinkovitimi alternativnimi rešitvami ter, če niso na voljo, z bolj trajnostnimi alternativnimi obnovljivimi viri energije za zadovoljevanje večjih energetskih potreb, da se pokaže, da je bila državna pomoč dodeljena najbolj stroškovno učinkoviti, energijsko učinkoviti in trajnostni dolgoročni rešitvi, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov, v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in cilji evropskega zelenega dogovora, zlasti s cilji glede energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov;

| (iii) | opredelitvijo „dodatnih stroškov“, upravičenih do državne pomoči za lažje zaprtje dobičkonosnih dejavnosti, kot je bilo storjeno za državno pomoč za lažje zaprtje nekonkurenčnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(iii)

opredelitvijo „dodatnih stroškov“, upravičenih do državne pomoči za lažje zaprtje dobičkonosnih dejavnosti, kot je bilo storjeno za državno pomoč za lažje zaprtje nekonkurenčnih dejavnosti;

| (iv) | zahtevo za preglednost načrtov za zaprtje dejavnosti na področju fosilnih goriv in pomoči, dodeljene v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(iv)

zahtevo za preglednost načrtov za zaprtje dejavnosti na področju fosilnih goriv in pomoči, dodeljene v zvezi s tem;

17.

poudarja, da je treba nemudoma in v množičnem obsegu uvesti ukrepe za energijsko učinkovitost in tehnologije za trajnostno energijo iz obnovljivih virov, če želimo do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost; poudarja, da bodo javne naložbe v energijsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov dolgoročno ne samo zmanjšale emisije, temveč tudi znižale in stabilizirale cene energije, s tem pa razbremenile proračune in povečale blaginjo in energetsko varnost EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v osnutku smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo črtana kategorija pomoči, namenjena podpori energije iz obnovljivih virov, in je postavljena v konkurenčni položaj za državno pomoč z drugimi nizkoogljičnimi, torej fosilnimi gorivi; zato poziva, naj se v končne smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo vključi posebno poglavje o podpori obnovljivim virom energije in poudari, da bi morali biti tehnološko specifične sheme podpore pravilo in ne izjema, ter predvidi možnost regionalno različnih ravni podpore, da bi omogočili diverzifikacijo in stroškovno učinkovito vključevanje obnovljivih virov energije na regionalni ravni; poziva, naj se v skladu z direktivo o energiji iz obnovljivih virov uvede posebno poglavje s posebnimi določbami za podporo skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov vseh velikosti in manjšim akterjem, vključno z izvzetjem iz obvezne dražbe in/ali znatnim zvišanjem pragov za njihovo izvzetje iz dražbe ali, če to ni mogoče, da se vsaj ohranijo na ravneh smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo;

18.

poudarja, da so doseganje cilja 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti, odprava nacionalnih ozkih grl, povečanje zmogljivosti za shranjevanje energije iz obnovljivih virov ter pametnejša prenosna in distribucijska omrežja še en pomemben način za razširitev čezmejnih energetskih povezav, ki so potrebne za večjo zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjšanje nestanovitnosti in spodbujanje energetske neodvisnosti EU;

19.

vztraja, da bi morala biti pravila o državni pomoči dovolj prilagodljiva, da bi spodbudila vključevanje novih brezemisijskih, krožnih in trajnostnih rešitev v vse sektorje, zlasti v tiste, ki so težko dostopni;

20.

zahteva, naj se v smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo vključijo načela energetske hierarhije, v skladu s katerimi se prednostno obravnavajo prihranki energije in energijska učinkovitost, zatem neposredna elektrifikacija iz obnovljivih virov in večja uporaba toplote iz obnovljivih virov ter na koncu uporaba drugih trajnostnih obnovljivih virih energije samo za primere, kjer za prehod ni drugih možnosti; poziva Komisijo, naj tudi ustrezno spremeni pomoč v obliki nižjih dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike, tako da poskrbi, da bo tovrstna podpora vezana na dejanske naložbe v energijsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov za njihove procese;

21.

| (i) | uporabo načela kot prednostnega izhodišča za oceno, ali je ukrep v energetskem sektorju potreben, zlasti za ukrepe pomoči za proizvodnjo energije (oddelek 4.1), pomoč za zanesljivost oskrbe, zlasti v okviru mehanizmov za plačilo zmogljivosti (oddelek 4.8), in pomoč za energetsko infrastrukturo (oddelek 4.9); |
| --- | --- |

(i)

uporabo načela kot prednostnega izhodišča za oceno, ali je ukrep v energetskem sektorju potreben, zlasti za ukrepe pomoči za proizvodnjo energije (oddelek 4.1), pomoč za zanesljivost oskrbe, zlasti v okviru mehanizmov za plačilo zmogljivosti (oddelek 4.8), in pomoč za energetsko infrastrukturo (oddelek 4.9);

| (ii) | vključitvijo načela v utemeljitev ukrepov v zvezi s shemami za energijsko učinkovitost (npr. razpisni postopki za specifične tehnologije v okviru prve kategorije pomoči – oddelek 4.1) ter izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb (oddelek 4.2) ali daljinsko ogrevanje in hlajenje (oddelek 4.10); |
| --- | --- |

(ii)

vključitvijo načela v utemeljitev ukrepov v zvezi s shemami za energijsko učinkovitost (npr. razpisni postopki za specifične tehnologije v okviru prve kategorije pomoči – oddelek 4.1) ter izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb (oddelek 4.2) ali daljinsko ogrevanje in hlajenje (oddelek 4.10);

22.

poudarja, da bi morala pravila EU o državni pomoči zagotoviti enake konkurenčne pogoje med državami članicami, saj vse države članice ne bodo mogle zagotoviti enake ravni podpore svojim podjetjem, kar bi lahko povzročilo izkrivljanje trga, razdrobljenost in več razlik med državami, to pa bi povzročilo nadaljnje socialne razlike na enotnem trgu;

23.

poziva Komisijo, naj zalo previdno preuči, ali bodo predlagane spremembe pozitivno vplivale na konkurenčnost in inovacije oziroma ali je bolj verjetno, da bodo ustvarile nove ovire za konkurenco, zlasti za mala in srednja podjetja; jo poziva, naj upošteva dolgoročne posledice za morebitno zožitev poti za preobrazbo;

24.

ugotavlja, da je za naložbe v energijsko učinkovite in obnovljive tehnologije potrebna ekonomska predvidljivost, da bi kar najbolj zmanjšali naložbena tveganja; poziva Komisijo, naj sheme pomoči odobri za dovolj dolgo obdobje, pri čemer bodo upoštevani časovni okviri za načrtovanje in razvoj zadevnih projektov v skladu z določbami iz ustrezne zakonodaje;

25.

poziva Komisijo, naj zagotovi pravno varnost za programe podpore, ki so že bili odobreni v okviru starega sistema državne pomoči; poziva Komisijo, naj v smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo vključi mehanizem pregleda, da bi zagotovila doslednost in skladnost s končnimi zakonodajnimi akti in izvedbenimi akti svežnja „Pripravljeni na 55“;

26.

poziva Komisijo, naj se v novih smernicah izogiba prekomernemu dokaznemu bremenu in utemeljitvam, da bi se izognili birokraciji in negotovosti, ki bi ovirali cilje evropskega zelenega dogovora in doseganje ciljev zmanjšanja emisij do leta 2030;

27.

poudarja, da je ključnega pomena ohraniti in ustvariti trajnostna in kakovostna delovna mesta v okviru trajnostnega prehoda;

28.

poziva Komisijo, naj predvidi možnost izredne državne pomoči, kadar nekateri deli smernic ne bi omogočali takšne podpore, podprte inovacije pa bi pozitivno vplivale na družbo ali gospodarstvo EU v skladu s cilji politike Unije;

29.

izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem preglednosti pri izmenjavi informacij med Komisijo in državami članicami glede priglasitve in odobritve nacionalnih ukrepov državne pomoči, pa tudi zaradi meril, ki se uporabljajo za ocenjevanje skladnosti nacionalnih ukrepov državne pomoči s cilji in zakoni EU na področju okolja, biotske raznovrstnosti in varstva podnebja; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava tako, da med drugim razkrije časovni razpored postopkovnih korakov v registru državnih pomoči, objavi sklep pred priglasitvijo in pisma državam članicam, kadar njihovi predlagani ukrepi ne štejejo za državno pomoč, izboljša predloge, ki jih države članice uporabljajo za priglasitve državne pomoči, in izboljša ocene skladnosti, ki jih izvaja Komisija;

30.

opozarja, da je Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2015/128 dne 17. marca 2021 sprejel ugotovitve, v katerih navaja, da EU ne ravna v skladu s členom 9(3) in (4) Aarhuške konvencije, saj trenutno civilna družba ne more izpodbijati odločitev Komisije o državni pomoči na podlagi člena 108(2) PDEU, ki bi lahko bile v nasprotju z zakonodajo EU v zvezi z okoljem; poziva Komisijo in Svet, naj pokažeta popolno zavezanost mednarodnim obveznostim EU glede okoljske pravičnosti; spodbuja Komisijo, naj izpolni zavezo, ki jo je dala z izjavo, priloženo revidirani uredbi o Aarhuški konvenciji, da bo do konca leta 2022 ocenila razpoložljive možnosti za obravnavo ugotovitev Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo in po potrebi do konca leta 2023 predlagala ukrepe;

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 350, 4.10.2021, str. 9.

1

(2)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

2

(3)  UL L 328, 21.12.2018, str. 210.

3

(4)  UL L 158, 14.6.2019, str. 125.

4

(5)  UL L 158, 14.6.2019, str. 54.

5

(6)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

6

(7)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

7

(8)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

8

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

10

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek 21. oktobra 2021

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

Politični odnosi in sodelovanje med EU in Tajvanom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Evropskega parlamenta o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP) in njihovih oddelkov, ki se nanašajo na odnose med EU in Tajvanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Evropskega parlamenta o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP) in njihovih oddelkov, ki se nanašajo na odnose med EU in Tajvanom,

| — | ob upoštevanju mehanizma za dialog o industrijski politiki med EU in Tajvanom, ki je bil vzpostavljen leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mehanizma za dialog o industrijski politiki med EU in Tajvanom, ki je bil vzpostavljen leta 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2013 o trgovinskih odnosih med EU in Tajvanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2013 o trgovinskih odnosih med EU in Tajvanom (1),

| — | ob upoštevanju sodelovanja Tajvana v evropski podjetniški mreži, evropski platformi za sodelovanje grozdov in dialogu o digitalnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodelovanja Tajvana v evropski podjetniški mreži, evropski platformi za sodelovanje grozdov in dialogu o digitalnem gospodarstvu,

| — | ob upoštevanju sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021, zlasti oddelka v zvezi s podporo smiselni udeležbi Tajvana na forumih Svetovne zdravstvene organizacije in na njeni generalni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021, zlasti oddelka v zvezi s podporo smiselni udeležbi Tajvana na forumih Svetovne zdravstvene organizacije in na njeni generalni skupščini,

| — | ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju pri boju proti trgovinskim goljufijam in dejstva, da Tajvan od leta 2017 izvaja mednarodne standarde dobrega davčnega upravljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju pri boju proti trgovinskim goljufijam in dejstva, da Tajvan od leta 2017 izvaja mednarodne standarde dobrega davčnega upravljanja,

| — | ob upoštevanju uspešnega sodelovanja in udeležbe Tajvana v okvirnih programih Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uspešnega sodelovanja in udeležbe Tajvana v okvirnih programih Evropske unije,

| — | ob upoštevanju posvetovanja o delu, ki sta ga EU in Tajvan začela leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja o delu, ki sta ga EU in Tajvan začela leta 2018,

| — | ob upoštevanju, da je EU za imetnike tajvanskih potnih listov leta 2011 odpravila vizumsko obveznost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je EU za imetnike tajvanskih potnih listov leta 2011 odpravila vizumsko obveznost,

| — | ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU,

| — | ob upoštevanju skupne izjave voditeljev ZDA in Japonske z dne 16. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave voditeljev ZDA in Japonske z dne 16. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev ZDA in Republike Koreje z dne 21. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev ZDA in Republike Koreje z dne 21. maja 2021,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indopacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indopacifiški regiji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024),

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0265/2021),

| A. | ker sta EU in Tajvan podobno misleča partnerja, ki ju združujejo vrednote svobode, demokracije, človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Tajvan podobno misleča partnerja, ki ju združujejo vrednote svobode, demokracije, človekovih pravic in pravne države;

| B. | ker stalno vojaško nasilje Kitajske in dejavnosti na sivem območju, pa tudi druge oblike provokacij, kot so vohunjenje, kibernetski napadi in prevzemanje nadarjenih posameznikov, proti Tajvanu resno ogrožajo obstoječe odnose med Tajvanom in Kitajsko ter mir in stabilnost v indopacifiški regiji in lahko povzročijo nevarno zaostrovanje razmer; ker je tajvanski obrambni minister Chiu Kuo-cheng izjavil, da bi lahko Kitajska do leta 2025 glede na stalno in občutno vojaško stopnjevanje izvedla „popolno“ invazijo Tajvana; ker so odnosi med Kitajsko in Tajvanom najbolj napeti v zadnjih 40 letih, ob upoštevanju, da je Kitajska od 1. oktobra 2021 v tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe napotila 150 vojaških letal, vključno z bojnimi letali in jedrskimi bombnimi napadalci; ker je ta regija za EU zelo pomembna, saj ima tam številne partnerica, ena od njenih držav, namreč Francija, pa ima v njej tudi čezmorska ozemlja; |
| --- | --- |

B.

ker stalno vojaško nasilje Kitajske in dejavnosti na sivem območju, pa tudi druge oblike provokacij, kot so vohunjenje, kibernetski napadi in prevzemanje nadarjenih posameznikov, proti Tajvanu resno ogrožajo obstoječe odnose med Tajvanom in Kitajsko ter mir in stabilnost v indopacifiški regiji in lahko povzročijo nevarno zaostrovanje razmer; ker je tajvanski obrambni minister Chiu Kuo-cheng izjavil, da bi lahko Kitajska do leta 2025 glede na stalno in občutno vojaško stopnjevanje izvedla „popolno“ invazijo Tajvana; ker so odnosi med Kitajsko in Tajvanom najbolj napeti v zadnjih 40 letih, ob upoštevanju, da je Kitajska od 1. oktobra 2021 v tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe napotila 150 vojaških letal, vključno z bojnimi letali in jedrskimi bombnimi napadalci; ker je ta regija za EU zelo pomembna, saj ima tam številne partnerica, ena od njenih držav, namreč Francija, pa ima v njej tudi čezmorska ozemlja;

| C. | ker se je EU leta 2016 zavezala, da bo izkoristila vse razpoložljive kanale za spodbujanje pobud, namenjenih okrepitvi dialoga, sodelovanja in zaupanja med nasprotnima stranema Tajvanske ožine; ker teh zavez še ni uresničila; |
| --- | --- |

C.

ker se je EU leta 2016 zavezala, da bo izkoristila vse razpoložljive kanale za spodbujanje pobud, namenjenih okrepitvi dialoga, sodelovanja in zaupanja med nasprotnima stranema Tajvanske ožine; ker teh zavez še ni uresničila;

| D. | ker se je kitajski predsednik Ši Džinping 9. oktobra 2021 zavezal, da bo domnevno na miroljuben način izvedel ponovno združitev s Tajvanom, vendar je opozoril, da je največja ovira za to sile, ki se borijo za „neodvisnost Tajvana“; ker kitajske agresivne izjave in dejanja vzbujajo resne dvome glede takšnega miroljubnega pristopa; ker anketa, ki jo je julija 2021 objavilo središče za preučevanje volitev na državni univerzi Čengči v Tajpeju, kaže, da le 1,5 % Tajvancev podpira čim prejšnjo združitev s celinsko Kitajsko, medtem ko velika večina podpira ohranitev sedanjega stanja, vsaj kratkoročno; |
| --- | --- |

D.

ker se je kitajski predsednik Ši Džinping 9. oktobra 2021 zavezal, da bo domnevno na miroljuben način izvedel ponovno združitev s Tajvanom, vendar je opozoril, da je največja ovira za to sile, ki se borijo za „neodvisnost Tajvana“; ker kitajske agresivne izjave in dejanja vzbujajo resne dvome glede takšnega miroljubnega pristopa; ker anketa, ki jo je julija 2021 objavilo središče za preučevanje volitev na državni univerzi Čengči v Tajpeju, kaže, da le 1,5 % Tajvancev podpira čim prejšnjo združitev s celinsko Kitajsko, medtem ko velika večina podpira ohranitev sedanjega stanja, vsaj kratkoročno;

| E. | ker so se prizadevanja Tajvana za zajezitev širjenja koronavirusa izkazala kot najučinkovitejša v svetovnem merilu; ker so prizadevanja Tajvana, da med pandemijo na različnih področjih dejavno prispeva k skupnemu dobremu, tudi prek številnih mednarodnih študij, konkreten primer, da Tajvan ravna kot partner, in dokaz, da bi ga bilo treba kot takšnega tudi obravnavati; ker to kaže, da lahko Tajvan v mednarodni skupnosti enako koristno prispeva pri reševanju številnih drugih sodobnih izzivov; ker nedaven porast števila okužb s koronavirusom, pomanjkanje cepiv in kitajsko vmešavanje v prizadevanja Tajvana za njihov neposredni nakup vzbujajo resne skrbi; |
| --- | --- |

E.

ker so se prizadevanja Tajvana za zajezitev širjenja koronavirusa izkazala kot najučinkovitejša v svetovnem merilu; ker so prizadevanja Tajvana, da med pandemijo na različnih področjih dejavno prispeva k skupnemu dobremu, tudi prek številnih mednarodnih študij, konkreten primer, da Tajvan ravna kot partner, in dokaz, da bi ga bilo treba kot takšnega tudi obravnavati; ker to kaže, da lahko Tajvan v mednarodni skupnosti enako koristno prispeva pri reševanju številnih drugih sodobnih izzivov; ker nedaven porast števila okužb s koronavirusom, pomanjkanje cepiv in kitajsko vmešavanje v prizadevanja Tajvana za njihov neposredni nakup vzbujajo resne skrbi;

| F. | ker je EU še vedno največji vir neposrednih tujih naložb v Tajvan, saj je skupna vrednost do leta 2019 znašala 48 milijard EUR, kar je 31 % tajvanskih neposrednih tujih naložb; ker je precej možnosti za povečanje neposrednih tujih naložb Tajvana v EU; ker Tajvan obvladuje trge proizvodnje polprevodnikov, saj njegovi proizvajalci proizvedejo približno 50 % vseh polprevodnikov na svetu; |
| --- | --- |

F.

ker je EU še vedno največji vir neposrednih tujih naložb v Tajvan, saj je skupna vrednost do leta 2019 znašala 48 milijard EUR, kar je 31 % tajvanskih neposrednih tujih naložb; ker je precej možnosti za povečanje neposrednih tujih naložb Tajvana v EU; ker Tajvan obvladuje trge proizvodnje polprevodnikov, saj njegovi proizvajalci proizvedejo približno 50 % vseh polprevodnikov na svetu;

| G. | ker je Tajvan zaradi svoje lokacije, ključne vloge v svetovnih visokotehnoloških dobavnih verigah in demokratičnega načina življenja strateško pomembna država za evropske demokracije; |
| --- | --- |

G.

ker je Tajvan zaradi svoje lokacije, ključne vloge v svetovnih visokotehnoloških dobavnih verigah in demokratičnega načina življenja strateško pomembna država za evropske demokracije;

| H. | ker je skupni obseg dvostranske trgovine med EU in Tajvanom leta 2019 dosegel 51 milijard EUR, pri čemer je Tajvan peti največji trgovinski partner EU v Aziji in njen petnajsti največji trgovinski partner na svetu; |
| --- | --- |

H.

ker je skupni obseg dvostranske trgovine med EU in Tajvanom leta 2019 dosegel 51 milijard EUR, pri čemer je Tajvan peti največji trgovinski partner EU v Aziji in njen petnajsti največji trgovinski partner na svetu;

| 1. | priporoči podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj skupaj s Komisijo:






  (a) | v tesnem sodelovanju z državami članicami okrepi politične odnose med EU in Tajvanom ter si v okviru evropske politike „ene Kitajske“ prizadeva za celovito in tesno partnerstvo; Tajvan obravnava kot ključnega partnerja in demokratičnega zaveznika v Indopacifiški regiji, saj gre za trdno demokracijo in tehnološko napredno gospodarstvo, ki bi lahko prispevalo k ohranjanju reda, ki temelji na pravilih, sredi vse močnejšega tekmovanja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

v tesnem sodelovanju z državami članicami okrepi politične odnose med EU in Tajvanom ter si v okviru evropske politike „ene Kitajske“ prizadeva za celovito in tesno partnerstvo; Tajvan obravnava kot ključnega partnerja in demokratičnega zaveznika v Indopacifiški regiji, saj gre za trdno demokracijo in tehnološko napredno gospodarstvo, ki bi lahko prispevalo k ohranjanju reda, ki temelji na pravilih, sredi vse močnejšega tekmovanja;

| (b) | med pripravami na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi obvezno začne izvajati oceno učinka, javna posvetovanja in pregled obsega dvostranskega sporazuma o naložbah s tajvanskimi oblastmi, saj bi se s takšnim dvostranskim sporazumom poenostavile zahteve evropskih vlagateljev in proizvajalcev na Tajvanu glede lastne vsebine; v kontekstu regionalne dinamike ponovno poudarja pomen trgovinskih in gospodarskih odnosov med EU in Tajvanom, tudi pri zadevah, povezanih z multilateralizmom in STO, tehnologijo in javnim zdravjem, pa tudi bistvenim sodelovanjem na področju kritičnih dobav, kot so polprevodniki; spodbuja Tajvan, naj poveča naložbe v EU, in opozori, da je Tajvan polnopravna članica STO; |
| --- | --- |

(b)

med pripravami na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi obvezno začne izvajati oceno učinka, javna posvetovanja in pregled obsega dvostranskega sporazuma o naložbah s tajvanskimi oblastmi, saj bi se s takšnim dvostranskim sporazumom poenostavile zahteve evropskih vlagateljev in proizvajalcev na Tajvanu glede lastne vsebine; v kontekstu regionalne dinamike ponovno poudarja pomen trgovinskih in gospodarskih odnosov med EU in Tajvanom, tudi pri zadevah, povezanih z multilateralizmom in STO, tehnologijo in javnim zdravjem, pa tudi bistvenim sodelovanjem na področju kritičnih dobav, kot so polprevodniki; spodbuja Tajvan, naj poveča naložbe v EU, in opozori, da je Tajvan polnopravna članica STO;

| (c) | izrazi globoko zaskrbljenost zaradi nenehnega vojaškega nasilja Kitajske do Tajvana in pritiska nanj, zlasti prek znatnih naložb Kitajske v vojaške zmogljivosti, vojaških urjenj in pogostih kršitev tajvanskega identifikacijskega območja zračne obrambe; poziva Kitajsko, naj nemudoma preneha z vdori na tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe, zlasti ker je bilo med 1. in 4. oktobrom 2021 zabeleženih približno 150 vdorov zrakoplovov, tudi bojnih letal; prav tako opozori na podžigajočo kitajsko retoriko, ki odraža navidezno protislovne namere, saj želi po eni strani Tajvan vključiti pod totalitarno vladavino Kitajske komunistične partije, hkrati pa se zavzema za miren razvoj odnosov s Tajvanom, ter naj vztraja, da se odnosi med Tajvanom in Kitajsko ne smejo spreminjati enostransko ali proti volji tajvanskih državljanov; pozove EU in države članice, naj prevzamejo proaktivno vlogo pri sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, da bi vzdrževali mir in stabilnost v Tajvanski ožini, ter vzpostavijo partnerstva z demokratično tajvansko vlado; |
| --- | --- |

(c)

izrazi globoko zaskrbljenost zaradi nenehnega vojaškega nasilja Kitajske do Tajvana in pritiska nanj, zlasti prek znatnih naložb Kitajske v vojaške zmogljivosti, vojaških urjenj in pogostih kršitev tajvanskega identifikacijskega območja zračne obrambe; poziva Kitajsko, naj nemudoma preneha z vdori na tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe, zlasti ker je bilo med 1. in 4. oktobrom 2021 zabeleženih približno 150 vdorov zrakoplovov, tudi bojnih letal; prav tako opozori na podžigajočo kitajsko retoriko, ki odraža navidezno protislovne namere, saj želi po eni strani Tajvan vključiti pod totalitarno vladavino Kitajske komunistične partije, hkrati pa se zavzema za miren razvoj odnosov s Tajvanom, ter naj vztraja, da se odnosi med Tajvanom in Kitajsko ne smejo spreminjati enostransko ali proti volji tajvanskih državljanov; pozove EU in države članice, naj prevzamejo proaktivno vlogo pri sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, da bi vzdrževali mir in stabilnost v Tajvanski ožini, ter vzpostavijo partnerstva z demokratično tajvansko vlado;

| (d) | izrazi resno zaskrbljenost zaradi razmer v Vzhodnokitajskem in Južnokitajskem morju ter odločno nasprotuje vsakršnim enostranskim poskusom spreminjanja obstoječega stanja in zaostrovanja napetosti; ponovno poudari, kako pomembno je spoštovanje mednarodnega prava, zlasti Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) in njenih določb o obveznosti miroljubnega reševanja sporov ter ohranitvi svobode plovbe in preleta; |
| --- | --- |

(d)

izrazi resno zaskrbljenost zaradi razmer v Vzhodnokitajskem in Južnokitajskem morju ter odločno nasprotuje vsakršnim enostranskim poskusom spreminjanja obstoječega stanja in zaostrovanja napetosti; ponovno poudari, kako pomembno je spoštovanje mednarodnega prava, zlasti Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) in njenih določb o obveznosti miroljubnega reševanja sporov ter ohranitvi svobode plovbe in preleta;

| (e) | izraža veliko zaskrbljenost zaradi sposobnosti Kitajske, da izvede popolno invazijo Tajvana do leta 2025; odločno obsoja, da je Kitajska od 1. oktobra 2021 najbolj resno do zdaj kršila tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe, pri čemer je bilo udeleženih 150 vojaških letal, vključno z bojnimi letali in jedrskimi bombnimi napadalci; izraža mnenje, da nedavne vojaške provokacije Kitajske vzbujajo dvom o dolgoročnih namerah Kitajske, da si bo prizadevala za mirno rešitev; |
| --- | --- |

(e)

izraža veliko zaskrbljenost zaradi sposobnosti Kitajske, da izvede popolno invazijo Tajvana do leta 2025; odločno obsoja, da je Kitajska od 1. oktobra 2021 najbolj resno do zdaj kršila tajvansko identifikacijsko območje zračne obrambe, pri čemer je bilo udeleženih 150 vojaških letal, vključno z bojnimi letali in jedrskimi bombnimi napadalci; izraža mnenje, da nedavne vojaške provokacije Kitajske vzbujajo dvom o dolgoročnih namerah Kitajske, da si bo prizadevala za mirno rešitev;

| (f) | opozori, da je ohranitev miru in stabilnosti v indopacifiški regiji osrednji interes EU in njenih držav članic; poudari, da bi vojaški konflikt v Tajvanski ožini povzročil znatne gospodarske motnje, ki bi prizadele evropske interese, pa tudi resno spodkopal na pravilih temelječi red v regiji ter demokratično upravljanje, v središču katerega so človekove pravice, demokracija in pravna država; |
| --- | --- |

(f)

opozori, da je ohranitev miru in stabilnosti v indopacifiški regiji osrednji interes EU in njenih držav članic; poudari, da bi vojaški konflikt v Tajvanski ožini povzročil znatne gospodarske motnje, ki bi prizadele evropske interese, pa tudi resno spodkopal na pravilih temelječi red v regiji ter demokratično upravljanje, v središču katerega so človekove pravice, demokracija in pravna država;

| (g) | upošteva dejstvo, da EU zelo ceni varnost v Tajvanski ožini in da sta evropska blaginja in azijska varnost neposredno povezani ter da bi zato posledice konflikta za Evropo daleč presegale gospodarsko področje; izjavi, da bodo kitajska dejanja proti Tajvanu in v Južnokitajskem morju imela posledice v odnosih med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

(g)

upošteva dejstvo, da EU zelo ceni varnost v Tajvanski ožini in da sta evropska blaginja in azijska varnost neposredno povezani ter da bi zato posledice konflikta za Evropo daleč presegale gospodarsko področje; izjavi, da bodo kitajska dejanja proti Tajvanu in v Južnokitajskem morju imela posledice v odnosih med EU in Kitajsko;

| (h) | izrazi zaskrbljenost zaradi kitajske zakonodaje v zvezi s Tajvanom in poudari, da je postala določba iz zakonodaje o preprečevanju odcepitve iz leta 2015, ki naj bi Tajvanu v primeru združitve zagotovila visoko stopnjo samostojnosti, s sprejetjem zakona o državni varnosti Hongkonga popolnoma nezanesljiva; |
| --- | --- |

(h)

izrazi zaskrbljenost zaradi kitajske zakonodaje v zvezi s Tajvanom in poudari, da je postala določba iz zakonodaje o preprečevanju odcepitve iz leta 2015, ki naj bi Tajvanu v primeru združitve zagotovila visoko stopnjo samostojnosti, s sprejetjem zakona o državni varnosti Hongkonga popolnoma nezanesljiva;

| (i) | ob upoštevanju stalnih kitajskih provokacij in vojaškega stopnjevanja poudarja, da je pomembno, da se nadalje razvijajo vse ravni partnerstva in sodelovanja med EU in Tajvanom; poudarja zlasti vodilno vlogo, ki jo ima lahko Evropski parlament, ko gre za določanje področij prihodnjega sodelovanja ter jasno opredelitev in odločno izpostavitev kitajske provokacije ter pokazati solidarnost s Tajvanom; |
| --- | --- |

(i)

ob upoštevanju stalnih kitajskih provokacij in vojaškega stopnjevanja poudarja, da je pomembno, da se nadalje razvijajo vse ravni partnerstva in sodelovanja med EU in Tajvanom; poudarja zlasti vodilno vlogo, ki jo ima lahko Evropski parlament, ko gre za določanje področij prihodnjega sodelovanja ter jasno opredelitev in odločno izpostavitev kitajske provokacije ter pokazati solidarnost s Tajvanom;

| (j) | se odločno zavzame za to, da bi Tajvan v vlogi opazovalca polnopravno sodeloval pri srečanjih, mehanizmih in dejavnostih mednarodnih organov, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO), Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol) in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); pozove države članice in institucije EU, naj podprejo mednarodne pobude, ki zahtevajo sodelovanje Tajvana v mednarodnih organizacijah; ponovno pohvali proaktivno sodelovanje Tajvana z mednarodno skupnostjo pri proučevanju pandemije COVID-19 in iskanju najboljših odzivov nanjo, in poudari, da gre pri tem za dokaz, da bi prispevki Tajvana k SZO prinesli dodano vrednost za zdravje in dobro počutje državljanov vseh njenih članic; |
| --- | --- |

(j)

se odločno zavzame za to, da bi Tajvan v vlogi opazovalca polnopravno sodeloval pri srečanjih, mehanizmih in dejavnostih mednarodnih organov, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO), Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol) in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); pozove države članice in institucije EU, naj podprejo mednarodne pobude, ki zahtevajo sodelovanje Tajvana v mednarodnih organizacijah; ponovno pohvali proaktivno sodelovanje Tajvana z mednarodno skupnostjo pri proučevanju pandemije COVID-19 in iskanju najboljših odzivov nanjo, in poudari, da gre pri tem za dokaz, da bi prispevki Tajvana k SZO prinesli dodano vrednost za zdravje in dobro počutje državljanov vseh njenih članic;

| (k) | spodbudi večji obseg gospodarskih, znanstvenih, kulturnih, političnih in medosebnih izmenjav, srečanj in sodelovanja med EU in Tajvanom, pa tudi izmenjave s sodelovanjem predstavnikov držav članic, tudi na najvišjih ravneh, da bi se v celoti odražalo dinamično, večplastno in tesno sodelovanje med EU in Tajvanom kot podobno mislečima partnerjema; obsodi grožnje s povračilnimi ukrepi in pritisk Ljudske republike Kitajske na Miloša Vystrčila, predsednika češkega senata, zaradi njegovega obiska Tajvana avgusta 2020 in opozori, da ima Češka enako kot vse druge suverene države pravico, da razvija gospodarske in kulturne odnose s Tajvanom; |
| --- | --- |

(k)

spodbudi večji obseg gospodarskih, znanstvenih, kulturnih, političnih in medosebnih izmenjav, srečanj in sodelovanja med EU in Tajvanom, pa tudi izmenjave s sodelovanjem predstavnikov držav članic, tudi na najvišjih ravneh, da bi se v celoti odražalo dinamično, večplastno in tesno sodelovanje med EU in Tajvanom kot podobno mislečima partnerjema; obsodi grožnje s povračilnimi ukrepi in pritisk Ljudske republike Kitajske na Miloša Vystrčila, predsednika češkega senata, zaradi njegovega obiska Tajvana avgusta 2020 in opozori, da ima Češka enako kot vse druge suverene države pravico, da razvija gospodarske in kulturne odnose s Tajvanom;

| (l) | nadaljuje podporo vključevanju Tajvana v indijsko-pacifiško strategijo EU; pozdravlja, da sta Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko nedavno objavila strategijo EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, v kateri ugotavljata, da občutno vojaško stopnjevanje Kitajske povzroča naraščajoče napetosti v regionalnih žariščih, kot sta Južno- in Vzhodnokitajsko morje, pa tudi Tajvanska ožina, ter potrjuje, da je za EU bistveno, da okrepi sodelovanje z regionalnimi partnerji, da bi zagotovila mir, stabilnost in blaginjo v ožini; poziva EU, naj še naprej v okviru strategije EU za sodelovanje tesno sodeluje z drugimi podobno mislečimi partnerji v indijsko-pacifiški regiji, da bi se odzvali na oblastno držo Kitajske v regiji in okrepili ureditev, temelječo na pravilih, glede na lastne interese EU v regiji; |
| --- | --- |

(l)

nadaljuje podporo vključevanju Tajvana v indijsko-pacifiško strategijo EU; pozdravlja, da sta Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko nedavno objavila strategijo EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, v kateri ugotavljata, da občutno vojaško stopnjevanje Kitajske povzroča naraščajoče napetosti v regionalnih žariščih, kot sta Južno- in Vzhodnokitajsko morje, pa tudi Tajvanska ožina, ter potrjuje, da je za EU bistveno, da okrepi sodelovanje z regionalnimi partnerji, da bi zagotovila mir, stabilnost in blaginjo v ožini; poziva EU, naj še naprej v okviru strategije EU za sodelovanje tesno sodeluje z drugimi podobno mislečimi partnerji v indijsko-pacifiški regiji, da bi se odzvali na oblastno držo Kitajske v regiji in okrepili ureditev, temelječo na pravilih, glede na lastne interese EU v regiji;

| (m) | še naprej sprejema pobude za krepitev dvostranskih gospodarskih odnosov in medosebnih stikov, zlasti med mladimi, pa tudi v akademskih krogih, civilni družbi, športu, kulturi in izobraževanju ter partnerstvih med mesti in regijami; pohvali obstoječa partnerstva sestrskih mest med evropskimi in tajvanskimi mesti ter spodbuja diplomacijo mest kot orodje, ki bo pomagalo pri vključevanju Tajvana v mednarodne pobude in Tajvanu omogočilo, da zaobide poskuse Kitajske, da ga še bolj diplomatsko osami; |
| --- | --- |

(m)

še naprej sprejema pobude za krepitev dvostranskih gospodarskih odnosov in medosebnih stikov, zlasti med mladimi, pa tudi v akademskih krogih, civilni družbi, športu, kulturi in izobraževanju ter partnerstvih med mesti in regijami; pohvali obstoječa partnerstva sestrskih mest med evropskimi in tajvanskimi mesti ter spodbuja diplomacijo mest kot orodje, ki bo pomagalo pri vključevanju Tajvana v mednarodne pobude in Tajvanu omogočilo, da zaobide poskuse Kitajske, da ga še bolj diplomatsko osami;

| (n) | spodbuja sodelovanje med Evropo in Tajvanom v medijskem sektorju, da bi medijsko okolje v kitajščini v EU postalo bolj raznoliko in da bi bila zagotovljena alternativa medijskim hišam, ki jih nadzoruje Ljudska republika Kitajska; |
| --- | --- |

(n)

spodbuja sodelovanje med Evropo in Tajvanom v medijskem sektorju, da bi medijsko okolje v kitajščini v EU postalo bolj raznoliko in da bi bila zagotovljena alternativa medijskim hišam, ki jih nadzoruje Ljudska republika Kitajska;

| (o) | spodbuja EU in države članice, naj z vzpostavitvijo in financiranjem namenskih programov in raziskav, osredotočenih na družbo kot celoto, pomagajo ozaveščati Evropo o razmerah v Tajvanski ožini ter kompleksnosti odnosov med Tajvanom in Kitajsko; poudari, kako pomembno je vlagati v vključujočo razpravo v vseh državah članicah ter evropski javnosti pojasniti tveganja širjenja avtoritarnega režima v indopacifiški regiji, ki se kaže v oblastnem pristopu Kitajske in njenih prizadevanjih, da spodkoplje demokracijo, zlasti na Tajvanu, ter posledice, ki bi jih ta grožnja lahko imela za demokracije po vsem svetu, če ne bo obravnavana; |
| --- | --- |

(o)

spodbuja EU in države članice, naj z vzpostavitvijo in financiranjem namenskih programov in raziskav, osredotočenih na družbo kot celoto, pomagajo ozaveščati Evropo o razmerah v Tajvanski ožini ter kompleksnosti odnosov med Tajvanom in Kitajsko; poudari, kako pomembno je vlagati v vključujočo razpravo v vseh državah članicah ter evropski javnosti pojasniti tveganja širjenja avtoritarnega režima v indopacifiški regiji, ki se kaže v oblastnem pristopu Kitajske in njenih prizadevanjih, da spodkoplje demokracijo, zlasti na Tajvanu, ter posledice, ki bi jih ta grožnja lahko imela za demokracije po vsem svetu, če ne bo obravnavana;

| (p) | spodbuja dialog in sodelovanje s Tajvanom v vseh industrijskih sektorjih in dobavnih verigah, zlasti v nastajajočih industrijah in industrijah strateškega pomena, kot so elektronska vozila, robotika in pametna proizvodnja ter tehnologija polprevodnikov; |
| --- | --- |

(p)

spodbuja dialog in sodelovanje s Tajvanom v vseh industrijskih sektorjih in dobavnih verigah, zlasti v nastajajočih industrijah in industrijah strateškega pomena, kot so elektronska vozila, robotika in pametna proizvodnja ter tehnologija polprevodnikov;

| (q) | podpre nadaljnjo krepitev pobud, ki bi EU omogočile sklepanje partnerstev s Tajvanom na področju IKT, biotehnologije, zdravja in varnosti, ter si prizadeva za konkretno sodelovanje in pobude med strategijo EU za povezljivost in novo južno politiko Tajvana; odločno podpre obojestransko okrepitev partnerstva na področju polprevodnikov; |
| --- | --- |

(q)

podpre nadaljnjo krepitev pobud, ki bi EU omogočile sklepanje partnerstev s Tajvanom na področju IKT, biotehnologije, zdravja in varnosti, ter si prizadeva za konkretno sodelovanje in pobude med strategijo EU za povezljivost in novo južno politiko Tajvana; odločno podpre obojestransko okrepitev partnerstva na področju polprevodnikov;

| (r) | prizna osrednjo vlogo Tajvana v strateških industrijah, kot je komunikacijska infrastruktura pete generacije, saj je dom največje livarne na svetu in vodilni proizvajalec polprevodnikov; poudari, da bodo imeli mikročipi v prihodnosti osrednjo vlogo pri oblikovanju svetovnega reda in da bo tisti, ki bo imel nadzor nad zasnovo in proizvodnjo mikročipov, začrtal pot v 21.stoletju; opozori, da je zaradi motenj v svetovnih dobavnih verigah, ki jih je povzročila pandemija, Tajvan v središču tehnološkega zagona, EU pa je tudi spoznala svoje ranljivosti, pri tem pa poudari, da je treba nujno razmisliti o tem, kako zmanjšati odvisnost od zunanjih akterjev; zato naj pozove k okrepljenemu sodelovanju s Tajvanom, ki bo v podporo agendi EU v zvezi z njenim zelenim in digitalnim prehodom, pa tudi prizadevanjem EU za diverzifikacijo vrednostnih in dobavnih verig, saj je pandemija povzročila povečano povpraševanje v obojih ter izpostavila potrebo po večjih naložbah in politični podpori, zlasti v strateško pomembnih vrednostnih verigah, na primer na področjih mikroelektronike, avtonomne vožnje in umetne inteligence, na katerih ima Tajvan osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

(r)

prizna osrednjo vlogo Tajvana v strateških industrijah, kot je komunikacijska infrastruktura pete generacije, saj je dom največje livarne na svetu in vodilni proizvajalec polprevodnikov; poudari, da bodo imeli mikročipi v prihodnosti osrednjo vlogo pri oblikovanju svetovnega reda in da bo tisti, ki bo imel nadzor nad zasnovo in proizvodnjo mikročipov, začrtal pot v 21.stoletju; opozori, da je zaradi motenj v svetovnih dobavnih verigah, ki jih je povzročila pandemija, Tajvan v središču tehnološkega zagona, EU pa je tudi spoznala svoje ranljivosti, pri tem pa poudari, da je treba nujno razmisliti o tem, kako zmanjšati odvisnost od zunanjih akterjev; zato naj pozove k okrepljenemu sodelovanju s Tajvanom, ki bo v podporo agendi EU v zvezi z njenim zelenim in digitalnim prehodom, pa tudi prizadevanjem EU za diverzifikacijo vrednostnih in dobavnih verig, saj je pandemija povzročila povečano povpraševanje v obojih ter izpostavila potrebo po večjih naložbah in politični podpori, zlasti v strateško pomembnih vrednostnih verigah, na primer na področjih mikroelektronike, avtonomne vožnje in umetne inteligence, na katerih ima Tajvan osrednjo vlogo;

| (s) | pozdravi organizacijo prvega Evropskega foruma za naložbe v Tajvanu septembra 2020 in spodbuja več dvostranskih naložb v obeh smereh; pozove k povečanju teh naložb, zlasti v industrijskih panogah, v katerih ima Tajvan vodilno vlogo, kot so kritične tehnologije, vključno s polprevodniki, ki bi podprle prizadevanja EU za okrepitev lastnih zmogljivosti na področju mikroelektronike; opozori, da bi po dialogu o digitalnem gospodarstvu med Tajvanom in EU v letu 2020 obe strani morali nadaljevati z razpravami o sodelovanju na področjih raziskav in tehnologije, blokovnih verig, umetne inteligence, certificiranja kibernetske varnosti, podatkovnega gospodarstva in digitalne povezljivosti, da bi opredelili dodatne sinergije, razširili politične izmenjave o razvoju digitalnega gospodarstva in vzpostavili obsežnejša partnerstva; |
| --- | --- |

(s)

pozdravi organizacijo prvega Evropskega foruma za naložbe v Tajvanu septembra 2020 in spodbuja več dvostranskih naložb v obeh smereh; pozove k povečanju teh naložb, zlasti v industrijskih panogah, v katerih ima Tajvan vodilno vlogo, kot so kritične tehnologije, vključno s polprevodniki, ki bi podprle prizadevanja EU za okrepitev lastnih zmogljivosti na področju mikroelektronike; opozori, da bi po dialogu o digitalnem gospodarstvu med Tajvanom in EU v letu 2020 obe strani morali nadaljevati z razpravami o sodelovanju na področjih raziskav in tehnologije, blokovnih verig, umetne inteligence, certificiranja kibernetske varnosti, podatkovnega gospodarstva in digitalne povezljivosti, da bi opredelili dodatne sinergije, razširili politične izmenjave o razvoju digitalnega gospodarstva in vzpostavili obsežnejša partnerstva;

| (t) | pozdravi prostovoljne zaveze Tajvana za pomoč pri boju proti globalnemu segrevanju, s čimer bo prispeval k izvajanju ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

(t)

pozdravi prostovoljne zaveze Tajvana za pomoč pri boju proti globalnemu segrevanju, s čimer bo prispeval k izvajanju ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah;

| (u) | spodbudi EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Tajvanom pri spopadanju z dezinformacijami iz zlonamernih tretjih držav, vključno z izmenjavo najboljše prakse, skupnimi pristopi k spodbujanju medijske in novinarske svobode, poglobitvijo sodelovanja na področju kibernetske varnosti in kibernetskih groženj, ozaveščanjem državljanov in izboljševanjem splošne digitalne pismenosti prebivalstva, da bi povečali odpornost demokratičnih sistemov; podpre okrepljeno sodelovanje med ustreznimi evropskimi in tajvanskimi možganskimi trusti na tem področju; |
| --- | --- |

(u)

spodbudi EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Tajvanom pri spopadanju z dezinformacijami iz zlonamernih tretjih držav, vključno z izmenjavo najboljše prakse, skupnimi pristopi k spodbujanju medijske in novinarske svobode, poglobitvijo sodelovanja na področju kibernetske varnosti in kibernetskih groženj, ozaveščanjem državljanov in izboljševanjem splošne digitalne pismenosti prebivalstva, da bi povečali odpornost demokratičnih sistemov; podpre okrepljeno sodelovanje med ustreznimi evropskimi in tajvanskimi možganskimi trusti na tem področju;

| (v) | razmisli o tem, da bi uporabili izkušnje Tajvana pri boju proti dezinformacijam, ki prihajajo iz celinske Kitajske in so usmerjene zoper neodvisnost tajvanskih medijev, pri čemer Kitajska uporablja platforme družbenih medijev in prodira v tajvanske televizijske in tiskane medije, da bi vplivala na javno mnenje in spodkopala volitve na Tajvanu; izrazi pohvalo, da Tajvan obravnava medijsko pismenost kot koristno in ključno orodje za izobraževanje ljudi o tem, kako prepoznati dezinformacije, in jo je zato vključil v šolski učni načrt; |
| --- | --- |

(v)

razmisli o tem, da bi uporabili izkušnje Tajvana pri boju proti dezinformacijam, ki prihajajo iz celinske Kitajske in so usmerjene zoper neodvisnost tajvanskih medijev, pri čemer Kitajska uporablja platforme družbenih medijev in prodira v tajvanske televizijske in tiskane medije, da bi vplivala na javno mnenje in spodkopala volitve na Tajvanu; izrazi pohvalo, da Tajvan obravnava medijsko pismenost kot koristno in ključno orodje za izobraževanje ljudi o tem, kako prepoznati dezinformacije, in jo je zato vključil v šolski učni načrt;

| (w) | poudari, da koristi tajvanskih prizadevanj za boj proti dezinformacijam in lažnim novicam presegajo Tajvan, saj poleg prebivalstva na otoku vplivajo tudi na kitajsko govorečo skupnost v Hongkongu in drugih državah jugovzhodne Azije; |
| --- | --- |

(w)

poudari, da koristi tajvanskih prizadevanj za boj proti dezinformacijam in lažnim novicam presegajo Tajvan, saj poleg prebivalstva na otoku vplivajo tudi na kitajsko govorečo skupnost v Hongkongu in drugih državah jugovzhodne Azije;

| (x) | obsodi kitajske poskuse diskreditacije tega, kako tajvanska vlada obvladuje pandemijo; pohvali tajvanski učinkovit pristop od spodaj navzgor, ki ga vodijo njegovi državljani, za preverjanje novic in informacij, pri čemer uporabljajo tehnologijo, kot je umetna AI, za okrepitev prizadevanj in omogočitev tistim, ki preverjajo dejstva, da odkrijejo najškodljivejše trditve na platformah družbenih medijev in ustavijo njihovo širjenje; |
| --- | --- |

(x)

obsodi kitajske poskuse diskreditacije tega, kako tajvanska vlada obvladuje pandemijo; pohvali tajvanski učinkovit pristop od spodaj navzgor, ki ga vodijo njegovi državljani, za preverjanje novic in informacij, pri čemer uporabljajo tehnologijo, kot je umetna AI, za okrepitev prizadevanj in omogočitev tistim, ki preverjajo dejstva, da odkrijejo najškodljivejše trditve na platformah družbenih medijev in ustavijo njihovo širjenje;

| (y) | opozori, da je grožnja, ki jo za Tajvan predstavljajo kitajske dezinformacijske dejavnosti, del širše težave, s katero se spopadajo demokracije po vsem svetu v času, ko so komunikacijske tehnologije ključne v geopolitičnem tekmovanju za svetovno vodstvo; opozori, da ostaja Kitajska skupaj z drugimi nedemokratičnimi državami velika grožnja za demokracijo v Evropi, saj izvaja dezinformacijske kampanje, ki so se med pandemijo občutno povečale, kot je navedeno tudi v poročilu ESZD iz junija 2020; omeni, da je sodelovanje v boju proti dezinformacijam zato v interesu EU in Tajvana; |
| --- | --- |

(y)

opozori, da je grožnja, ki jo za Tajvan predstavljajo kitajske dezinformacijske dejavnosti, del širše težave, s katero se spopadajo demokracije po vsem svetu v času, ko so komunikacijske tehnologije ključne v geopolitičnem tekmovanju za svetovno vodstvo; opozori, da ostaja Kitajska skupaj z drugimi nedemokratičnimi državami velika grožnja za demokracijo v Evropi, saj izvaja dezinformacijske kampanje, ki so se med pandemijo občutno povečale, kot je navedeno tudi v poročilu ESZD iz junija 2020; omeni, da je sodelovanje v boju proti dezinformacijam zato v interesu EU in Tajvana;

| (z) | še naprej spodbuja obstoječe sodelovanje med EU in Tajvanom na področju raziskav in inovacij v okvirnem programu Obzorje Evropa (2021–2027); k sodelovanju v programu Obzorje Evropa v prihodnosti pozove več tajvanskih raziskovalcev; |
| --- | --- |

(z)

še naprej spodbuja obstoječe sodelovanje med EU in Tajvanom na področju raziskav in inovacij v okvirnem programu Obzorje Evropa (2021–2027); k sodelovanju v programu Obzorje Evropa v prihodnosti pozove več tajvanskih raziskovalcev;

| (aa) | še naprej spodbuja turizem in mladinske izmenjave s Tajvanom, in sicer prek pobud, kot so delovne počitnice, programi Erasmus ali štipendije za povezljivost med Evropo in Tajvanom, ter razišče možnosti za sodelovanje v visokošolskem izobraževanju in na drugih področjih, da bi na Kitajskem in v Tajvanu okrepili strokovno znanje o Evropi ter prispevali k boljšemu razumevanju Evrope v Tajvanu; |
| --- | --- |

(aa)

še naprej spodbuja turizem in mladinske izmenjave s Tajvanom, in sicer prek pobud, kot so delovne počitnice, programi Erasmus ali štipendije za povezljivost med Evropo in Tajvanom, ter razišče možnosti za sodelovanje v visokošolskem izobraževanju in na drugih področjih, da bi na Kitajskem in v Tajvanu okrepili strokovno znanje o Evropi ter prispevali k boljšemu razumevanju Evrope v Tajvanu;

| (ab) | spodbuja EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Tajvanom v globalnem okviru za sodelovanje in usposabljanje (GCTF), regionalni platformi za sodelovanje, ki zagotavlja programe krepitve zmogljivosti in usposabljanja tretjim državam po vsem svetu; |
| --- | --- |

(ab)

spodbuja EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Tajvanom v globalnem okviru za sodelovanje in usposabljanje (GCTF), regionalni platformi za sodelovanje, ki zagotavlja programe krepitve zmogljivosti in usposabljanja tretjim državam po vsem svetu;

| (ac) | spremeni ime Evropskega gospodarskega in trgovinskega urada v Tajvanu v Urad Evropske unije v Tajvanu, s čimer bi se odražal širok obseg naših vezi; |
| --- | --- |

(ac)

spremeni ime Evropskega gospodarskega in trgovinskega urada v Tajvanu v Urad Evropske unije v Tajvanu, s čimer bi se odražal širok obseg naših vezi;

| (ad) | pozdravi načrte za ustanovitev tajvanskega predstavništva v Litvi; obsodi odziv kitajske vlade z uvedbo gospodarskih sankcij proti Litvi; v zvezi s tem izrazi podporo in solidarnost z Litvo, sprejme ustrezne ukrepe in pozove Svet, naj stori enako; |
| --- | --- |

(ad)

pozdravi načrte za ustanovitev tajvanskega predstavništva v Litvi; obsodi odziv kitajske vlade z uvedbo gospodarskih sankcij proti Litvi; v zvezi s tem izrazi podporo in solidarnost z Litvo, sprejme ustrezne ukrepe in pozove Svet, naj stori enako;

| (ae) | pohvali Tajvan kot izjemnega partnerja pri spodbujanju človekovih pravic in svobode veroizpovedi v indopacifiški regiji; prizna uspešnost Tajvana kot vzora v regiji s prepričljivimi rezultati na področju spodbujanja vseh temeljnih pravic, tako ekonomskih kot tudi socialnih, pa tudi političnih, vključno z napredkom pri pravicah oseb LGBTQI ter pravicah domorodnih skupnosti; zahteva, naj posebni predstavnik EU za človekove pravice in posebni odposlanec EU za svobodo veroizpovedi ali prepričanja sodelujeta pri mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah na Tajvanu in sprejmeta posebne ukrepe, da bi s Tajvanom sodelovala pri spodbujanju človekovih pravic, socialnih pravic, svobode veroizpovedi, digitalnega gospodarstva in trajnostne rasti držav v razvoju v indopacifiški regiji; |
| --- | --- |

(ae)

pohvali Tajvan kot izjemnega partnerja pri spodbujanju človekovih pravic in svobode veroizpovedi v indopacifiški regiji; prizna uspešnost Tajvana kot vzora v regiji s prepričljivimi rezultati na področju spodbujanja vseh temeljnih pravic, tako ekonomskih kot tudi socialnih, pa tudi političnih, vključno z napredkom pri pravicah oseb LGBTQI ter pravicah domorodnih skupnosti; zahteva, naj posebni predstavnik EU za človekove pravice in posebni odposlanec EU za svobodo veroizpovedi ali prepričanja sodelujeta pri mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah na Tajvanu in sprejmeta posebne ukrepe, da bi s Tajvanom sodelovala pri spodbujanju človekovih pravic, socialnih pravic, svobode veroizpovedi, digitalnega gospodarstva in trajnostne rasti držav v razvoju v indopacifiški regiji;

| (af) | okrepi sodelovanje s Tajvanom, da bi izmenjali najboljšo prakso pri obvladovanju pandemije COVID-19, sprožili pobude za olajšanje nakupa cepiv in še naprej krepili sodelovanje EU s Tajvanom na področju zdravja in obvladovanja nalezljivih bolezni; izreče pohvalo tajvanski vladi in njenim prebivalcem za njihovo razmeroma uspešno zajezitev pandemije doma in za njihovo velikodušnost pri širjenju pomoči v druge države; opozori, da je učinkovit odziv Tajvana slonel na preglednosti, odprtosti in uporabi tehnologije v sodelovanju z družbo, kar je pristop, ki temelji na zaupanju javnosti; |
| --- | --- |

(af)

okrepi sodelovanje s Tajvanom, da bi izmenjali najboljšo prakso pri obvladovanju pandemije COVID-19, sprožili pobude za olajšanje nakupa cepiv in še naprej krepili sodelovanje EU s Tajvanom na področju zdravja in obvladovanja nalezljivih bolezni; izreče pohvalo tajvanski vladi in njenim prebivalcem za njihovo razmeroma uspešno zajezitev pandemije doma in za njihovo velikodušnost pri širjenju pomoči v druge države; opozori, da je učinkovit odziv Tajvana slonel na preglednosti, odprtosti in uporabi tehnologije v sodelovanju z družbo, kar je pristop, ki temelji na zaupanju javnosti;

| (ag) | pohvali solidarnost z EU, ki jo je Tajvan pokazal, ko je v hudih prvih mesecih pandemije več državam članicam doniral več kot 7 milijonov kirurških mask, Češki republiki pa 5 linij za proizvodnjo mask; pozove k temu, naj bo ta solidarnost vzajemna; |
| --- | --- |

(ag)

pohvali solidarnost z EU, ki jo je Tajvan pokazal, ko je v hudih prvih mesecih pandemije več državam članicam doniral več kot 7 milijonov kirurških mask, Češki republiki pa 5 linij za proizvodnjo mask; pozove k temu, naj bo ta solidarnost vzajemna;

| (ah) | še naprej spodbuja izmenjavo obveščevalnih podatkov med državami članicami in Tajvanom ter skupni boj proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

(ah)

še naprej spodbuja izmenjavo obveščevalnih podatkov med državami članicami in Tajvanom ter skupni boj proti čezmejnemu kriminalu;

| (ai) | prizna, da so ZDA in Japonska v skupni izjavi z nedavnega dvostranskega vrha prvič poudarile, kako pomembna sta mir in stabilnost v Tajvanski ožini, na začetku maja pa je sledila podobna izjava skupine G7; pozove EU, naj sodeluje z drugimi podobno mislečimi partnerji, kot so Avstralija, Nova Zelandija, Indija, Japonska, Južna Koreja in ZDA, ter razmisli o tem, da bi Tajvan skupaj z njegovimi partnerji povabili v obstoječe platforme in delovne skupine na področju kritičnih industrij; |
| --- | --- |

(ai)

prizna, da so ZDA in Japonska v skupni izjavi z nedavnega dvostranskega vrha prvič poudarile, kako pomembna sta mir in stabilnost v Tajvanski ožini, na začetku maja pa je sledila podobna izjava skupine G7; pozove EU, naj sodeluje z drugimi podobno mislečimi partnerji, kot so Avstralija, Nova Zelandija, Indija, Japonska, Južna Koreja in ZDA, ter razmisli o tem, da bi Tajvan skupaj z njegovimi partnerji povabili v obstoječe platforme in delovne skupine na področju kritičnih industrij;

| (aj) | spodbudi države članice, ki s Tajvanom niso sklenile sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju in preprečevanju davčne utaje ali sporazuma o izmenjavi davčnih informacij, naj čim prej začnejo pogajanja o takšnih sporazumih; |
| --- | --- |

(aj)

spodbudi države članice, ki s Tajvanom niso sklenile sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju in preprečevanju davčne utaje ali sporazuma o izmenjavi davčnih informacij, naj čim prej začnejo pogajanja o takšnih sporazumih;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter tajvanski vladi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 181, 19.5.2016, str. 52.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 19. oktobra 2021

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Predlog spremembe proračuna št. 4/2021: posodobitev prihodkov, popravljena napoved lastnih sredstev in drugih prihodkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za leto 2021: Posodobitev prihodkov po začetku veljavnosti Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije 1. junija 2021 na podlagi popravljene napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD))

(2022/C 184/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2021, ki ga je Komisija sprejela 2. julija 2021 (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2021, ki ga je Komisija sprejela 2. julija 2021 (COM(2021)0444),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2021, ki ga je Svet sprejel 21. septembra 2021 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2021, ki ga je Svet sprejel 21. septembra 2021 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0268/2021),

| A. | ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 4/2021 posodobili proračunske prihodke, da bi upoštevali Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053, ki je začel veljati 1. junija 2021 in se uporablja od 1. januarja 2021, in dopolnjeno napoved za lastna sredstva v proračunu 2021, ki jo je svetovalni odbor za lastna sredstva sprejel 26. maja 2021, ter posodobili druge prihodke, kot so prispevek Združenega kraljestva, globe in podobno; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 4/2021 posodobili proračunske prihodke, da bi upoštevali Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053, ki je začel veljati 1. junija 2021 in se uporablja od 1. januarja 2021, in dopolnjeno napoved za lastna sredstva v proračunu 2021, ki jo je svetovalni odbor za lastna sredstva sprejel 26. maja 2021, ter posodobili druge prihodke, kot so prispevek Združenega kraljestva, globe in podobno;

| B. | ker so glavne novosti, ki jih uvaja Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053, naslednje: višja zgornja meja za lastna sredstva, višji stroški zbiranja carinskih dajatev za države članice (25 % namesto 20 % iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (6)), enotna vpoklicna stopnja za DDV brez izjem in poenostavljena opredelitev osnove za DDV, nov vir lastnih sredstev na podlagi nereciklirane odpadne plastične embalaže in sprememba bruto zmanjšanja lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) za Dansko, Nemčijo, Nizozemsko, Avstrijo in Švedsko; |
| --- | --- |

B.

ker so glavne novosti, ki jih uvaja Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053, naslednje: višja zgornja meja za lastna sredstva, višji stroški zbiranja carinskih dajatev za države članice (25 % namesto 20 % iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (6)), enotna vpoklicna stopnja za DDV brez izjem in poenostavljena opredelitev osnove za DDV, nov vir lastnih sredstev na podlagi nereciklirane odpadne plastične embalaže in sprememba bruto zmanjšanja lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) za Dansko, Nemčijo, Nizozemsko, Avstrijo in Švedsko;

| C. | ker se je Komisija pri oceni prihodkov oprla na svojo spomladansko gospodarsko napoved za leto 2021 (7), v kateri je predvidela, da se bo gospodarstvo Unije do konca leta 2022 vrnilo na predkrizno raven; |
| --- | --- |

C.

ker se je Komisija pri oceni prihodkov oprla na svojo spomladansko gospodarsko napoved za leto 2021 (7), v kateri je predvidela, da se bo gospodarstvo Unije do konca leta 2022 vrnilo na predkrizno raven;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 4/2021, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je Parlament še posebej zavezan novim virom lastnih sredstev in njihovi uvedbi v večletnem finančnem okviru 2021–2027, po časovnem načrtu, določenem v Medinstitucionalnem sporazumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 4/2021 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 93, 17.3.2021.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(6)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

(7)  Evropska komisija, 2021, Evropska gospodarska napoved – pomlad 2021 (European Economic Forecast Spring 2021, dokument institucije št. 149).

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Serviserji kreditov in kupci kreditov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnikih kreditov, kupcih kreditov in poplačilu iz naslova zavarovanja s premoženjem (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 184/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0135),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0115/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 20. novembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 20. novembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 16. oktobra 2019, s katerim je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pooblastila, da zgoraj omenjeni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 16. oktobra 2019, s katerim je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pooblastila, da zgoraj omenjeni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0003/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 444, 10.12.2018, str. 15.

(2)  UL C 367, 10.10.2018, str. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o serviserjih kreditov in kupcih kreditov ter spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2021/2167.)

---

četrtek 21. oktobra 2021

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2022 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) (3), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (4) ter povezanih enostranskih izjav (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) (3), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (4) ter povezanih enostranskih izjav (5),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o splošnih smernicah za pripravo proračuna, oddelek III – Komisija (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o splošnih smernicah za pripravo proračuna, oddelek III – Komisija (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022 (9),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0300) (v nadaljnjem besedilu: predlog proračuna), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0300) (v nadaljnjem besedilu: predlog proračuna),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2021 in posredoval Evropskemu parlamentu 10. septembra 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2021 in posredoval Evropskemu parlamentu 10. septembra 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | ob upoštevanju člena 94 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0281/2021),

Oddelek III – Komisija

Splošni pregled

| 1. | opozarja, da je Parlament v omenjeni resoluciji z dne 25. marca 2021 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2022 določil jasne politične prednostne naloge za proračun za leto 2022, da bi podprl okrevanje po krizi zaradi bolezni COVID-19, spodbudil naložbe in obravnaval brezposelnost ter postavil temelje za odpornejšo in trajnostno Unijo; ponovno izraža odločno zavezanost tem prednostnim nalogam in podaja naslednje stališče, da se zagotovi ustrezna raven financiranja za njihovo uresničitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba proračun Unije pospremiti z orodji, ki bodo omogočala sočasno odzivanje na več kriz; ponavlja stališče Parlamenta, da bi bilo treba proračun za leto 2022 izvršiti v celoti, prav tako pa bi moral imeti osrednjo vlogo pri zagotavljanju pozitivnega in oprijemljivega učinka na življenje državljanov; glede na navedeno podpira povečanje naložb, pri čemer bi bilo treba poseben poudarek nameniti malim in srednjim podjetjem, ki so temelj gospodarstva Unije in imajo ključno vlogo pri zagotavljanju odličnih kakovostnih naložb in ustvarjanju delovnih mest v vseh državah članicah, pa tudi okrepitvi prizadevanj za zeleni in digitalni prehod, novih priložnostih za mlade in zaščiti otrok, vzpostavitvi močne evropske zdravstvene unije in podpori programu COVAX; želi posvetiti posebno pozornost prednostnim nalogam na področjih varnosti, migracij, azila in vključevanja ter temeljnih pravic in vrednot Unije, hkrati pa priznava, da so se razmere na področjih zunanje politike in humanitarne pomoči v zadnjem času poslabšale in da je treba omogočiti tudi hitro srednjeročno in dolgoročno odzivanje na prihodnje odzive; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s stališčem Sveta o predlogu proračuna, da se v primerjavi s predlogom Komisije odobritve za prevzem obveznosti v razdelkih večletnega finančnega okvira zmanjšajo za 1,43 milijarde EUR; meni, da je Svet k zmanjšanju proračuna kot ponavadi pristopil od zgoraj navzdol in postavke zmanjšal arbitrarno in vsepovprek, kar pa ne temelji niti na objektivni oceni trendov izvajanja niti na absorpcijskih sposobnostih in ni v skladu z množico izzivov, s katerimi se sooča Unija, ali zavezami, ki jih je sprejela; opozarja na protislovje s ključnimi skupnimi političnimi prednostnimi nalogami; ugotavlja, da je stališče Sveta daleč od pričakovanj Parlamenta glede proračuna za okrevanje; zato sklene, da bo v splošnem sredstva v vseh vrsticah, ki jih je Svet zmanjšal, obnovil na ravni iz predloga proračuna, in sicer tako za odhodke iz poslovanja kot za upravne odhodke, predlog proračuna pa bo uporabil kot izhodišče, na katerem bo oblikoval svoje stališče; vendar se strinja, da se 1 299 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v letu 2022 vključi v rezervo za prilagoditev na brexit, saj to odraža politični dogovor o uredbi o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da je treba nove politične prednostne naloge pospremiti z novimi sredstvi ter da ustanovitev agencije ali razširitev njenih pristojnosti ne sme škodovati obstoječim programom ali agencijam; zato želi izravnati zmanjšanje odobritev za financiranje programov, ki ga predlaga Komisija, da bi se povečala finančna sredstva za decentralizirane agencije; poudarja, da so potrebni ustrezno usklajevanje in sinergije med agencijami, da se poveča učinkovitost njihovega dela zlasti tam, kjer obstaja konvergenca glede specifičnih ciljev politike, da se omogoči pravična in učinkovita uporaba javnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s tem je seznanjen z nedavno pobudo o Evropskem organu za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA); je močno zaskrbljen nad tem, da je bil Parlament izključen iz postopka odločanja o ustanovitvi tega organa; poleg tega poudarja, da ima ta pobuda pomembne proračunske posledice in da mora imeti Parlament tudi možnost, da v celoti izvaja svojo vlogo veje proračunskega organa; odločno nasprotuje strukturi financiranja, s katero bi se preusmerila sredstva za ključne cilje in ukrepe, ki so bili prvotno načrtovani in o katerih sta se sozakonodajalca dogovorila v okviru programov Obzorje Evropa, EU4Health in RescEU; v zvezi s tem poudarja, da je treba med prednostne cilje proračuna Unije uvrstiti tudi to, da se priskrbijo ustrezna finančna sredstva za evropski načrt za boj proti raku, česar ne bi smeli ogrožati s prerazporeditvami v korist drugih političnih pobud; poudarja, da Parlament te pobude ni mogel upoštevati v svoji obravnavi proračuna za leto 2022, saj je bila predstavljena v neprimernem času; pričakuje, da bo to vprašanje obravnavano v proračunskem spravnem postopku za leto 2022, in poziva, naj se v ta namen preučijo drugi načini financiranja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja tudi, da je Komisija po objavi predloga proračuna napovedala sveženj v korist beguncev iz Sirije in od drugod; v zvezi s tem poziva, naj se v proračunskem spravnem postopku za proračun za leto 2022 doseže celovit dogovor o celotnem svežnju, ki naj vključuje tudi predlog spremembe proračuna št. 5/2021; priznava, da bodo za ustrezen odziv na nedavne dogodke v Afganistanu potrebni dodatni ukrepi, vključno s podporo državljanom, tudi ženskam in dekletom, otrokom, ranljivim skupinam ter skupinam, ki so še posebej na udaru, na primer raziskovalcem, učiteljem, zdravnikom in akademikom, ki nimajo možnosti, da bi še naprej delali in živeli v Afganistanu; poudarja, da teh vprašanj, glede na spreminjajoče se razmere ter pomanjkanje celovite in dolgoročne ocene potreb, ni bilo mogoče v celoti vključiti v obravnavo v Parlamentu in da bodo ponovno ocenjena v luči dopolnilnega pisma Komisije št. 1/2022 in naknadnih informacij, ki bodo predstavljene v poznejši fazi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je sklenil povečati sredstva za vrstice z odlično stopnjo izvrševanja in operativno zmogljivostjo za črpanje dodatnih sredstev v letu 2022; poudarja, da je treba za ustrezno financiranje zgoraj navedenih nujnih prednostnih nalog v celoti uporabiti instrument prilagodljivosti in da bo potrebna tudi delna uporaba enotnega instrumenta za rezervo (znesek, ki se izravna glede na rezerve za tekoče leto); prav tako zahteva, naj se celotni znesek sproščenih obveznosti za leto 2020 v skladu s členom 15(3) finančne uredbe da na voljo v letu 2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba za stroške financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje obnoviti raven iz predloga proračuna, da finančnim trgom ne bi poslali negativnega signala, dokler se čaka, da Komisija v spravnem postopku znova oceni predvidene potrebe; znova izraža jasno stališče, ki ga je zagovarjal v pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, da bi bilo treba stroške obresti in povračil instrumenta Next Generation EU prišteti k zgornjim mejam večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembno je podpirati podnebne ukrepe in varstvo okolja z dodatnimi sredstvi za ustrezne programe in instrumente Unije v letu 2022; znova poudarja, da je treba za vključevanje podnebnih ukrepov povečati prizadevanja na vseh področjih politike, da bi v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 na področju podnebja dosegli splošni cilj porabe v višini vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje; nadalje poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bo letna poraba v večletnem finančnem okviru za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 dosegla 7,5 %, od leta 2026 dalje pa 10 %; poudarja, da mora Komisija pred predstavitvijo predloga proračuna za leto 2023 vzpostaviti učinkovito metodologijo, zlasti za sledenje ustavljanju in preobračanju trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti, in tako zagotoviti, da bo mogoče učinkovito doseči cilj iz medinstitucionalnega sporazuma za leto 2024; vztraja, da mora biti Parlament v celoti vključen v oblikovanje zanesljivejših, preglednejših in celovitejših metodologij za izvrševanje takšnih odhodkov in njihovo sledenje ter je še vedno naklonjen letnim posvetovanjem in tesnemu sodelovanju s Komisijo in Svetom, kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu; poudarja, da je za izvajanje zelenega dogovora bistveno, da se sredstva dodelijo le za dejavnosti, ki so v skladu z načelom neškodovanja in s Pariškim sporazumom; poudarja, da bi bilo treba smernice, objavljene za mehanizem za okrevanje in odpornost, obravnavati kot standardne za vse druge odhodke iste vrste, zlasti pa morajo služiti kot podlaga za izvajanje kohezijske politike; opozarja, da mora izvajanje načela v zvezi z biotsko raznovrstnostjo presegati popolno skladnost z ustreznim pravnim redom Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da so ženske nesorazmerno prizadete zaradi posledic koronavirusne krize; poudarja, da je pomembno načelo enakosti spolov vključevati v vse ustrezne programe v proračunu za leto 2022, pri izvajanju proračuna pa upoštevati vidik spola, s čimer bi zagotovili, da bodo imeli ženske in moški enake koristi od javnih sredstev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s Parlamentom pospeši uvedbo učinkovite, pregledne in celovite metodologije za merjenje ustreznih odhodkov glede na spol, kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu, da bi lahko dosegli oprijemljive rezultate za proračun za leto 2022 in razširili to metodologijo na vse programe večletnega finančnega okvira, ter v zvezi s tem poziva zlasti k sistematičnemu in doslednemu zbiranju in analizi podatkov v okviru vseh politik in programov Unije, da bi se lahko ocenil njihov učinek na enakost spolov v vseh razsežnostih in fazah priprav, spremljanja, izvajanja in ocenjevanja proračuna; poleg tega poziva k hitremu izvajanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025 ter k specifičnim zavezujočim ciljem in dodatnim ukrepom, zlasti usposabljanju in pobudam za spodbujanje enakosti spolov in boj proti pristranskosti na podlagi spola; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so številni dokumenti in sporočila institucij, organov, uradov in agencij Unije na voljo samo v angleščini; ugotavlja tudi, da na delovnih sejah ni možnosti tolmačenja; poziva k spoštovanju načel, pravic in obveznosti iz Listine EU o temeljnih pravicah in Uredbe št. 1/1958 (11) pa tudi iz notranjih smernic in sklepov, kot je kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev; zato poziva institucije, organe, urade in agencije Unije, naj zagotovijo potrebne človeške vire za spoštovanje večjezičnosti, tako da povečajo število zaposlenih, odgovornih za prevajanje in tolmačenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zato sklenil za skupno raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2022 (vsi oddelki) določiti znesek 171 802 114 289 EUR, kar pomeni povečanje za 4 008 766 380 EUR v primerjavi s predlogom proračuna; je poleg tega sklenil dati na voljo znesek 486 000 000 EUR za prevzem obveznosti na podlagi sprostitev v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; je za skupno raven odobritev plačil v proračunu za leto 2022 (vsi oddelki) določil znesek 172 467 593 189 EUR; |
| --- | --- |

12.

Razdelek 1 – Enotni trg, inovacije in digitalno

| 13. | meni, da je uspešen raziskovalni in inovacijski program bistven za prihodnjo blaginjo Unije; poudarja, da bo program Obzorje Evropa, ki ima zelo visoko evropsko dodano vrednost, bistveno prispeval k zelenemu dogovoru in prizadevanjem za podnebno nevtralno gospodarstvo, uspešnemu digitalnemu prehodu in okrevanju gospodarstva Unije po pandemiji; zlasti poudarja, da je treba povečati naložbe Unije v zdravstvene raziskave, vključno s financiranjem raziskav raka; poudarja, da ima ta program odlično stopnjo izvajanja, ki kaže tudi, da je zmožen črpati dodatna sredstva iz proračuna za naslednje leto; je zato sklenil povečati sredstva za program Obzorje Evropa nad raven iz predloga proračuna, in sicer za 305 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira predlog iz predloga proračuna, da se da na voljo 77,3 milijona EUR sproščenih sredstev za tri sklope, navedene v ustrezni skupni politični izjavi, priloženi uredbi o programu Obzorje Evropa (12); ugotavlja pa, da preostala sproščena sredstva za raziskave iz leta 2020 znašajo 408,7 milijona EUR; ponovno izraža trdno prepričanje, da bi moral biti ta nepričakovano visok znesek sproščenih sredstev za raziskave, ki ga Komisija ni predvidela med pogajanji o večletnem finančnem okviru, v celoti na voljo programu Obzorje Evropa, kar bi bilo povsem v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; je trdno prepričan, da bi bilo treba zaradi zdravstvene krize, ki je še ni konec, polovico preostalega zneska nameniti za sklop za zdravje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da ima instrument za povezovanje Evrope (IPE) absolutno ključno vlogo pri gradnji visokokakovostnih, trajnostnih, cenovno dostopnih in medsebojno povezanih vseevropskih prometnih, energetskih in digitalnih omrežij ter je zato v središču prizadevanj za okrepitev gospodarstva Unije ter uspešno izvedbo zelenega in digitalnega prehoda; opozarja, da IPE zelo pomembno prispeva k splošnemu cilju, da se vsaj 30 % odhodkov iz večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU (NGEU) nameni za podnebne ukrepe; ugotavlja, da ima IPE bistveno vlogo pri spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, pa tudi medsebojne povezljivosti na celotnem ozemlju Unije; zato predlaga, naj se odobritve za prevzem obveznosti za tri sklope instrumenta IPE glede na znesek iz predloga proračuna povečajo za skupaj 207,3 milijona EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba premostiti digitalni razkorak ter povečati odpornost in digitalno suverenost Unije. meni, da je program za digitalno Evropo bistveno orodje za povečanje stopnje digitalizacije v Uniji, s čimer bi občutno povečali storilnost, pa tudi za pomoč pri povečevanju naložb v kibernetsko varnost in umetno inteligenco; opozarja, da je treba podpreti podjetja, zlasti inovativna digitalna mala, srednja in zagonska podjetja; poleg tega meni, da so potrebna dodatna sredstva za spodbujanje digitalne vključenosti ter digitalne pismenosti in spretnosti po vsej Evropi, s posebnim poudarkom na digitalni pismenosti žensk; zato predlaga, naj se znesek, dodeljen programu, poveča za nekaj več kot 71 milijonov EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podpira, da se odobritve za prevzem obveznosti za različne sklope za enotni trg povečajo nad ravni iz predloga proračuna, in sicer za znesek, ki skupaj rahlo presega 37 milijonov EUR; poudarja, kako pomemben je ustrezno financiran program za enotni trg za spodbujanje konkurenčnosti, podjetništva in učinkovite podpore malim podjetjem, vključno z zagonskimi podjetji, pri obvladovanju pomembnega, dvojnega izziva zelenega in digitalnega prehoda; zato opozarja predvsem, da je treba občutno povečati sredstva v proračunski vrstici, namenjeni izboljšanju konkurenčnosti podjetij in njihovega dostopa do trgov, pri tem pa v prvi vrsti upoštevati hude in dolgotrajne posledice zdravstvene krize za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na svojo večkratno zahtevo, da se oblikuje namenska proračunska vrstica za turizem in da se ji dodelijo sredstva, zlasti ob upoštevanju hudega krčenja, ki ga je sektor, v katerem delujejo številna mala in srednja podjetja, doživel zaradi pandemije bolezni COVID-19; priznava, da več programov Unije prispeva k dolgoročni konkurenčnosti in vzdržnosti sektorja, vendar je trdno prepričan, da bi program Unije za turizem zagotovil bolj usklajene, prepoznavne in pregledne ukrepe, s katerimi bi učinkovito podprli okrevanje sektorja in začrtali pot do trajnostne prihodnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je program InvestEU temelj strategije za okrevanje, in poudarja, da je treba v proračunu za leto 2022 zagotoviti zadostna sredstva, da bo lahko program pravočasno izpolnil svoje cilje in ponovno vzpostavil dolgoročno evropsko konkurenčnost; poleg tega poudarja, kako pomembna sta svetovalno vozlišče in portal InvestEU za krepitev naložbenega in poslovnega okolja po vsej Uniji; zato zavrača vsakršno zmanjšanje sredstev za ta program, kakor ga predlaga Svet, in je sklenil kot minimalno zahtevo vse ustrezne proračunske vrstice vrniti na raven iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je sklenil oblikovati rezervo, ki bo pogojena z nadaljnjimi izboljšavami pri upravljanju Odbora za mednarodne računovodske standarde, ki deluje pri Fundaciji za mednarodne standarde računovodskega poročanja, v skladu z zahtevami iz svoje resolucije z dne 7. junija 2016 (13); je sklenil oblikovati rezervo za Evropski bančni organ (EBA) glede na resne pomanjkljivosti, ki jih je Evropsko računsko sodišče ugotovilo v posebnem poročilu št. 13/2021, namreč da ni zadostnih ukrepov na področju preprečevanja pranja denarja/boja proti financiranju terorizma, dokler se priporočila Računskega sodišča ne bodo v celoti upoštevala; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi okrepiti Agencijo Evropske unije za železnice (ERA) v skladu z ugotovljenimi potrebami zanjo, da bi lahko ustrezno izpolnjevala svojo vlogo pri podpiranju prehoda na brezogljični način prevoza, tudi v segmentih, kjer je neposredna elektrifikacija zapletena, in zagotovila splošne enake konkurenčne pogoje z drugimi načini prevoza, med drugim z dokončno vzpostavitvijo manjkajočih železniških povezav, zlasti čezmejnih; poudarja, da agencija potrebuje več osebja, če želimo, da ji bo uspelo obvladati veliko povpraševanje po dovoljenjih za vozila, enotnih varnostnih spričevalih in odobritvi opreme ob progi v okviru ERTMS ter izvajati 4. železniški paket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zato sklenil povečati odobritve za prevzem obveznosti za razdelek 1 za 668 593 067 EUR nad zneskom iz predloga proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), ki se financira z uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; se je poleg tega odločil dati za ta razdelek na razpolago skupni znesek v višini 486 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ki ustrezajo sredstvom, sproščenim v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; |
| --- | --- |

22.

Podrazdelek 2a – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 23. | je sklenil oblikovati ločeno proračunsko vrstico v okviru Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), da bi zagotovili posebna dodatna sredstva za spodbujanje izvajanja evropskega jamstva za otroke, s čimer bi prispevali k izkoreninjenju revščine otrok in dosegli cilje iz evropskega stebra socialnih pravic, hkrati pa ublažili negativne učinke pandemije na otroke; je za ta namen sklenil povečati odobritve za prevzem obveznosti v podrazdelku 2a za 700 000 000 EUR nad zneskom iz predloga proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), ki se financirajo z uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da bi morala podpora pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) za ESS+ in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) prispevati zlasti k ustvarjanju delovnih mest in kakovostne zaposlitve, zlasti za ljudi v ranljivem položaju, ter k ukrepom za socialno vključevanje in izkoreninjenje revščine, zlasti revščine otrok; |
| --- | --- |

24.

Podrazdelek 2b – Odpornost in vrednote

| 25. | poudarja, da je treba v okviru krize zaradi bolezni COVID-19 vzpostaviti močno evropsko zdravstveno unijo in povečati odpornost zdravstvenih sistemov; je zato sklenil povečati sredstva programa EU za zdravje (EU4Health) za 80 milijonov EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi bilo treba dodatna sredstva nameniti predvsem spolnemu in reproduktivnemu zdravju in pravicam, da bi zagotovili zlasti pravočasen in brezplačen dostop, pa tudi kakovostne storitve. |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da mladi ostajajo ena glavnih prednostnih nalog za proračun Unije; je zato sklenil povečati sredstva, s katerimi se bo pokrilo vse večje povpraševanje po programu Erasmus+, za skupni znesek nekaj več kot 137 milijonov EUR, saj 5-odstotno povečanje pomeni dodatnih 40 000 izmenjav v okviru mobilnosti in je pomemben korak za nadomestitev zamujenih priložnosti v zadnjih letih; opominja, da je Erasmus+ vodilni in eden najuspešnejših programov Unije s strateškimi naložbami v prihodnost Unije in njenih državljanov; opozarja, da bi nezadostno financiranje programa Erasmus+ ogrozilo nadaljnje ustvarjanje novih priložnosti za mlade in njihovo večjo zaposljivost; je poleg tega sklenil povečati sredstva za evropsko solidarnostno enoto za 5 milijonov EUR, saj gospodarska kriza, ki jo je sprožila pandemija bolezni COVID-19, ne bi smela negativno vplivati na podporo za mlade; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba v izrednih razmerah, tudi kadar so te povezane z vse hujšimi posledicami podnebnih sprememb, v proračunu Unije zagotoviti zadostna sredstva; v zvezi s tem poudarja, da je treba mehanizem Unije na področju civilne zaščite (rescEU) povečati za 10 milijonov EUR, zlasti v zvezi z naravnimi nesrečami v Evropi, da bi okrepili zaščito državljanov Unije in pripravljenost na morebitne prihodnje nesreče zaradi podnebnih sprememb; zato poudarja, da je treba v posebej ranljivih regijah vlagati v blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter jih obnavljati na bolj trajnosten način; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poleg tega predlaga, naj se sredstva sklopa za kulturo v programu Ustvarjalna Evropa povečajo za 10 milijonov EUR, da bi podprli okrevanje evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev ter ustvarjalne industrije, ki jih je kriza zaradi bolezni COVID-19 še posebej prizadela; poudarja, da se sredstva iz nobenega od treh sklopov programa Ustvarjalna Evropa ne bi smela uporabljati za financiranje projektov v okviru pobude novi evropski Bauhaus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja ključno vlogo programa za državljane, enakost, pravice in vrednote pri krepitvi evropskega državljanstva in demokracije, enakopravnosti in enakosti spolov ter pravne države v Uniji ter pri podpori žrtev nasilja na podlagi spola in vztraja, da so za podporo tem ciljem potrebna dodatna sredstva; je povečal sredstva za program za pravosodje, da se nadomesti predlagano zmanjšanje za financiranje obsežnejših nalog Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) na osnovi predloga e-CODEX; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je sklenil povečati proračun za multimedijske ukrepe in vzpostaviti rezervo, s čimer želi Komisijo spodbuditi, da bi radijskim mrežam, ki poročajo o zadevah EU, s sredstvi za vsaj dve leti omogočila večjo stabilnost in predvidljivost, prav tako pa jasneje osvetliti različne cilje, ki se financirajo iz te proračunske vrstice; je sklenil povečati tudi sredstva za socialni dialog, da bi ga okrepili in podprli zlasti nacionalne socialne partnerje pri odzivanju na krizo zaradi bolezni COVID-19 in njene dolgoročne posledice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je treba povečati proračunska sredstva za turško skupnost na Cipru, kar bo odločilno prispevalo k nadaljevanju in okrepitvi misije ciprskega odbora za pogrešane osebe ter podprlo tehnični odbor za kulturno dediščino, ki ga sestavljata obe skupnosti, s tem pa spodbudilo zaupanje in spravo med skupnostma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je sklenil okrepiti sklop ESS+ za zaposlovanje in socialne inovacije s poudarkom na spodbujanju udeležbe žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opominja na pomembno vlogo decentraliziranih agencij iz tega podrazdelka; je sklenil povečati sredstva za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) v skladu z ugotovljenimi potrebami teh agencij; se je poleg tega odločil povečati število delovnih mest za Evropsko agencijo za zdravila (EMA), agencijo FRA, Eurojust in Evropsko javno tožilstvo; poudarja tudi, da je pomembno dodatno oceniti in po možnosti dodatno povečati sredstva v skladu s potrebami agencij Unije, ki se bodo v prihodnosti spopadale s posledicami zdravstvene krize zaradi bolezni COVID-19, zlasti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), saj se je njegova ustanovitvena uredba spremenila; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je pomembno bolje zaščititi proračun Unije pred goljufijami in nepravilnostmi; v zvezi s tem ponovno poudarja temeljno vlogo, ki jo ima Evropsko javno tožilstvo pri zaščiti finančnih interesov Unije, vključno z uporabo sredstev iz instrumenta Next Generation EU, pa tudi pri spoštovanju načela pravne države; je zato sklenil ciljno povečati sredstva in število uslužbencev Evropskega javnega tožilstva, da bo lahko ta organ svoje naloge opravljal v skladu z zahtevami, naj uresniči svoj mandat; poziva Komisijo, naj glede na težave, ki jih ima Evropsko javno tožilstvo v letu 2021 pri zaposlovanju potrebnega osebja za izpolnitev svojega mandata, pokaže potrebno prožnost, da bo mogoče v prihodnje v celoti izvrševati proračunska sredstva, o katerih se je dogovoril proračunski organ; opozarja na velik zaostanek pri obravnavi primerov in dejstvo, da je Evropsko javno tožilstvo po nekaj tednih delovanja prejelo več kot 1 000 poročil o goljufijah, ki škodijo finančnim interesom Unije, kar priča o tem, kako nujna je zahteva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je sklenil v podrazdelku 2b v primerjavi s predlogom proračuna za 296 065 210 EUR povečati odobritve za prevzem obveznosti (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), ki se bodo financirale z uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

36.

Razdelek 3 – Naravni viri in okolje

| 37. | ugotavlja, da je pandemija bolezni COVID-19 izpostavila strateško vlogo, ki jo ima kmetijstvo pri preprečevanju prehranske krize z zagotavljanjem varne in visokokakovostne hrane po dostopnih cenah v vsej Evropi; vztraja, da je treba v letu 2022 v nekaterih proračunskih vrsticah financirati dodatne ukrepe v podporo izbranim sektorjem kmetijstva, namreč za šolski program, mlade kmete in čebelarstvo, da bi ublažili posledice pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba nujno ukrepati v zvezi s podnebnimi spremembami, kot je poudarjeno v zadnjem poročilu IPPC, objavljenem 9. avgusta 2021; opozarja na pomen programa LIFE pri podpiranju in spodbujanju podnebnih ukrepov ter varstva okolja v Uniji; je glede na izjemno absorpcijsko sposobnost programa LIFE sklenil za 171 milijonov EUR (25 % več kot v predlogu proračuna) povečati proračunsko podporo za njegove različne programske sklope; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba znatno povečati proračun Evropske agencije za okolje, da bi zagotovili dovolj finančnih in kadrovskih virov za celovito izvajanje evropskega zelenega dogovora in z njim povezanih politik ter najpozneje do leta 2050 uresničili cilj podnebne nevtralnosti; poudarja, da povečanja sredstev Evropske agencije za okolje ne bi smeli financirati iz programa LIFE, saj sozakonodajalca nista predvidela, da se bo uporabljal v te namene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | odločno poziva k okrepitvi podpore za najbolj oddaljene regije, tudi prek programa POSEI (program posebnih možnosti za oddaljena in otoška območja); |
| --- | --- |

40.

| 41. | zato poziva, naj se v razdelku 3 v primerjavi s predlogom proračuna za 212 750 473 EUR povečajo odobritve za prevzem obveznosti (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), ki se bodo financirale z uporabo dela razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da bo z dopolnilnim pismom, kot je že običaj, razpoložljivost sredstev za EKJS bolj pregledna in da bo mogoče med spravnim postopkom ustrezno prilagoditi pristop k spremembam v razdelku 3; |
| --- | --- |

42.

Razdelek 4 – Migracije in upravljanje meja

| 43. | poudarja, da je pomembno povečati odobritve za Sklad za azil, migracije in vključevanje, zlasti glede na nedavne dogodke v Afganistanu; je poleg tega sklenil razveljaviti zmanjšanje sredstev za instrument za upravljanje meja in vizume (BMVI), ki je bilo po načrtih Komisije namenjeno financiranju novih nalog Europola na podlagi njegovega razširjenega mandata, saj bi bilo treba potrebne odobritve za Europol črpati izključno iz nerazporejenih razlik do zgornje meje ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira in/ali z uporabo ustreznih posebnih instrumentov tega okvira; glede na navedeno se je odločil izravnati tudi prerazporeditev sredstev BMVI za agencijo eu-LISA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, kako pomembno je, da se za proračun Unije zagotovi dovolj podrobna nomenklatura, ki bi proračunskemu organu omogočila učinkovito sprejemanje odločitev, Parlamentu pa predvsem demokratični nadzor in pregled vseh postavk; zato obžaluje, da Sklad za azil, migracije in vključevanje nima koristi od podrobnejše nomenklature, ki bi odražala specifične cilje sklada; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba povečati finančna sredstva in število delovnih mest za Evropski azilni podporni urad (EASO) v skladu z nalogami, ki izhajajo iz političnega dogovora o Agenciji Evropske unije za azil; poudarja, da je treba še povečati število delovnih mest za agencijo eu-LISA v skladu z njenimi ugotovljenimi potrebami in ji pomagati pri izvajanju številnih zelo kritičnih projektov Unije za notranjo varnost in upravljanje meja v letu 2022, kot so SVI, ETIAS, interoperabilnost, revidirana uredba o VIS in pregled uredbe Eurodac; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je sklenil razveljaviti zmanjšanje sredstev za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex), ki ga je predlagal Svet, saj mora biti agencija ustrezno opremljena, uslužbenci pa motivirani, da bo lahko uspešna na vseh področjih, za katera je pristojna na podlagi novega mandata; je vseeno sklenil 90 000 000 EUR uvrstiti v rezervo pod pogojem, da se zaposli preostalih 20 opazovalcev za temeljne pravice v razredu AD ter trije namestniki izvršnih direktorjev in da se sprejme postopek za izvajanje člena 46 Uredbe (EU) 2019/1896 (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zato sklenil v razdelku 4 v primerjavi s predlogom proračuna za 106 231 750 EUR povečati odobritve za prevzem obveznosti (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), ki se bodo financirale z uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

47.

Razdelek 5 – Varnost in obramba

| 48. | poudarja pomen postopnega oblikovanja skupne varnostne in obrambne politike Unije ob spoštovanju statusa nevtralnosti nekaterih držav članic; poudarja, da je treba okrepiti evropsko sodelovanje na področju obrambe, saj se s tem ne le povečuje varnost Evrope in njenih državljanov, ampak tudi zmanjšujejo stroški; ugotavlja, da je namen evropskega sodelovanja na področju obrambe ustvariti sinergije in preprečiti dvojno porabo v državah članicah; poziva k povečanju sredstev za Evropski obrambni sklad in za vojaško mobilnost, da bi v celoti omogočili inovativno in konkurenčno industrijsko bazo obrambe, ki bo prispevala k prepotrebni strateški avtonomiji Unije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na pomembno vlogo decentraliziranih agencij, ki delujejo na področju varnosti in kazenskega pregona, zlasti Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ter predlaga ciljno usmerjeno povečanje in/ali kadrovske spremembe, da bodo lahko ustrezno opravljali svoje naloge; poudarja, da bi lahko ob nesprejetju revidirane pravne podlage Europola do konca leta 2021 rezerva, ohranjena v proračunu agencije, povzročila zamude pri zaposlovanju osebja, ki je potrebno za priprave na učinkovito izvajanje revidirane pravne podlage in mandata Europola ter za njegov odločnejši odziv na terorizem in kibernetsko kriminaliteto, za inovacije, podporo obsežnim preiskavam, sodelovanje z EJT in preprečevanje pranja denarja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je sklenil povečati razdelek 5 za skupaj 82 621 461 EUR glede na znesek iz predloga proračuna, v ta namen pa se bo uporabil del razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

50.

Razdelek 6 – Sosedstvo in svet

| 51. | poudarja, da mora Unija v času, ko zunanji izzivi in vprašanja mednarodne politike postajajo vse pomembnejši, poskrbeti, da se bo zunanja razsežnost njenega proračuna ustrezno financirala in da bo pripravljena, da se nemudoma odzove na sedanje, porajajoče se ter prihodnje in dolgoročne izzive; vztraja, da je treba podpreti dogovorjene prednostne naloge instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) in instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III); |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba povečati sredstva za agencijo UNRWA, saj ima bistveno vlogo pri regionalni stabilnosti in je edinstvena ponudnica bistvenih storitev za več milijonov palestinskih beguncev; poudarja, da je predlagano povečanje namenjeno predvidljivemu financiranju agencije UNRWA; poudarja pomen izobraževanja otrok za strpnost, mir in medsebojno spoštovanje; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s palestinskimi oblastmi in agencijo UNRWA, da bi poskrbeli za kakovostno izobraževanje palestinskih otrok in popolno spoštovanje standardov Unesca; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je treba povečati sredstva za države Zahodnega Balkana ter države vzhodnega in južnega sosedstva, da bi podprli celovite reforme in okrevanje po krizi zaradi bolezni COVID-19 ter njenih dolgoročnih socialnih, okoljskih in gospodarskih posledicah ter povečali financiranje civilne družbe in nedržavnih akterjev v državah pristopa; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti ustrezna sredstva za ključna področja, na primer podporo demokraciji, civilno družbo in pravno državo; poziva zlasti k nadaljnji podpori aktivistom za človekove pravice in demokracijo ter organizacijam civilne družbe v Belorusiji in sosednjih državah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer v Afganistanu; meni, da bi bilo treba znatno povečati proračun za humanitarno pomoč za Afganistan in sosednje države, da bi podprli in zaščitili ranljive Afganistance, zlasti ženske, otroke in pogosto ciljane ogrožene skupine ter njihove družine; vztraja tudi, da je treba vsa finančna sredstva za neodvisen razvoj in humanitarne organizacije v Afganistanu dodeljevati neposredno tem organizacijam, ne da bi pri tem uporabljali talibansko vlado kot posrednico; glede na pričakovane potrebe, ki izhajajo iz razmer v Afganistanu in drugih delih sveta in ki naj bi se financirale iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč, tako navznoter kot navzven, ter bi lahko povzročile finančne pomanjkljivosti, sklene povečati financiranje humanitarne pomoči za 20 %; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje neenakomerno precepljenost po svetu; zato poudarja, da je treba omogočiti dostop do cepiv proti bolezni COVID-19 v državah v razvoju, zlasti prek pobude COVAX, ter podpreti izboljšanje njihovih zdravstvenih sistemov; zato sklene, da bo v ta namen v letu 2022 rezerviral znesek 1 milijarde EUR v rezervi za nastajajoče izzive in prednostne naloge instrumenta NDICI – Globalna Evropa, od katerega bo odštel prenesena sredstva NDICI iz leta 2021, pa tudi dodatnih 100 milijonov EUR v vrstici „Ljudje – Globalni izzivi“, in sicer poleg vseh zavez in obveznosti, ki jih je Komisija že sprejela; zahteva, da države članice nujno izpolnijo že sprejete zaveze v pobudi COVAX, in jih poziva, naj v prvi polovici leta 2022 namenijo dodatni 2 milijardi EUR, bodisi za pobudo COVAX bodisi v odmerkih cepiva; opozarja, da je cilj vrstice „Ljudje – Globalni izzivi“ tudi financiranje takojšnjih, srednjeročnih in dolgoročnih izzivov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | izpostavlja prizadevanja Unije za podporo beguncem po svetu in opozarja na pomembno vlogo Turčije in drugih držav gostiteljic, tudi v južnem Sredozemlju, pri sprejemanju beguncev, zlasti iz Sirije; ponovno poudarja, da morajo Unija in njene države članice še naprej ponujati učinkovito pomoč sirskim beguncem v državah gostiteljicah in to pomoč spremljati; poudarja, da prihodnje financiranje za potrebe sirskih beguncev ni bilo upoštevano v pogajanjih o večletnem finančnem okviru ali instrumentu NDICI – Globalna Evropa in se zato ne bi smelo kriti iz načrtovanih instrumentov, vključno z rezervo instrumenta NDICI – Globalna Evropa, saj sveženj v korist beguncev iz Sirije, Iraka ali drugih držav ni odziv na novo krizo ali nepredvidene potrebe; zahteva, da se vsak naslednik instrumenta EU za begunce v Turčiji financira z novimi odobritvami in dodatnimi prispevki držav članic, ter meni, da bi ga bilo treba pospremiti z ustrezno revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, da bi se povišala zgornja meja razdelka 6 in s tem upoštevale dejanske finančne potrebe za zunanje ukrepe Unije; zahteva, naj Komisija zagotovi, da turška vlada ne bo neposredno vključena v upravljanje in dodeljevanje sredstev v okviru mehanizma, ki bo nasledil instrument EU za begunce v Turčiji, in da bodo ta sredstva prvenstveno namenjena neposredno beguncem in gostiteljskim skupnostim ter da bodo z njimi upravljale organizacije, ki zagotavljajo odgovornost in preglednost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja ključno vlogo makrofinančne pomoči EU Moldaviji, Albaniji, Bosni in Hercegovini, Gruziji, Jordaniji, Kosovu, Črni gori, Severni Makedoniji, Tuniziji in Ukrajini za spodbujanje naložb in podporo okrevanju po krizi zaradi bolezni COVID-19; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da so varstvo in spodbujanje človekovih pravic in demokracije na svetovni ravni, pa tudi krepitev vloge žensk in varstvo ranljivih skupin, kot so otroci, še naprej osrednjega pomena za zunanje delovanje Unije; zato je sklenil povečati financiranje teh vrstic; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je sklenil povečati podporo za strateško komuniciranje, zlasti za ukrepe za boj proti dezinformacijam na svetovni ravni s sistematičnim sledenjem in razkrivanjem dezinformacij, ki jih širijo državni in drugi akterji; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je zato povečal odobritve za prevzem obveznosti za razdelek 6 za 563 429 451 EUR glede na predlog proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), v ta namen pa bodo uporabljeni razpoložljiva razlike do zgornje meje in posebni instrumenti; |
| --- | --- |

60.

Razdelek 7 – Evropska javna uprava

| 61. | meni, da zmanjšanje sredstev, ki ga predlaga Svet, ni upravičeno in Komisiji ne bi omogočalo, da izpolni svoje naloge; zato obnavlja predlog proračuna za upravne odhodke Komisije, tudi za njene urade; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bodo nekatere službe, zlasti generalni direktorat Komisije za okolje in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), glede na nove zakonodajne predloge in strateške pobude, ki izhajajo iz ciljev evropskega zelenega dogovora, kot so sveženj Pripravljeni na 55, strategija za biotsko raznovrstnost, trajnostna strategija za kemikalije in povečana poraba Unije zaradi instrumenta Next Generation EU in mehanizma za okrevanje in odpornost, potrebovale več zaposlenih; poziva Komisijo kot pošteno posrednico, naj te potrebe pravočasno ponovno oceni in v svojem dopolnilnem pismu ali med spravnim postopkom predlaga ustrezno povečanje, ne da bi pri tem ogrozila dejansko raven človeških virov v svojih drugih službah ali agencijah; poudarja, da obstoječi proračun in kadrovski načrt uradu OLAF ne omogočata, da bi opravljal svoje delo v vseh državah članicah; poudarja tudi povečano delovno obremenitev urada OLAF v zvezi z izvajanjem instrumenta Unije za okrevanje in odpornost ter povezavo z EJT; |
| --- | --- |

62.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 63. | opozarja na pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in uvajanje novih pobud, ki utegnejo postati stalne dejavnosti in programi Unije; na podlagi temeljite analize vseh prejetih predlogov in ob popolnem upoštevanju ocene Komisije glede izpolnjevanja pravnih zahtev in izvedljivosti sprejema uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki odražajo politične prednostne naloge Parlamenta; poziva Komisijo, naj začne pilotne projekte in pripravljalne ukrepe čim prej izvajati ter naj zagotovi povratne informacije o njihovi uspešnosti in rezultatih na terenu; |
| --- | --- |

63.

Plačila

| 64. | poudarja, da je treba v proračunu za leto 2022 zagotoviti dovolj odobritev plačil, zato razveljavlja reze Sveta in povečuje odobritve plačil v vrsticah, v katerih so bile spremenjene odobritve za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

64.

Drugi oddelki

Oddelek I – Evropski parlament

| 65. | svoj skupni proračun za leto 2022 ohranja nespremenjen, in sicer v znesku 2 112 904 198 EUR, v skladu s svojim načrtom prihodkov in odhodkov, ki ga je sprejel na plenarnem zasedanju 29. aprila 2021; vključuje proračunsko nevtralne tehnične prilagoditve, da bodo upoštevane najnovejše informacije, ki prej še niso bile na voljo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | v skladu z omenjeno resolucijo z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2022:






  (a) | je seznanjen s prihajajočim vmesnim pregledom srednjeročne strategije sistema okoljskega ravnanja (EMAS); znova poziva k popravku obstoječega načrta za zmanjšanje CO2, da bi dosegli ogljično nevtralnost do leta 2030 z uporabo interne cene ogljika; |
| --- | --- | --- |

66.

(a)

je seznanjen s prihajajočim vmesnim pregledom srednjeročne strategije sistema okoljskega ravnanja (EMAS); znova poziva k popravku obstoječega načrta za zmanjšanje CO2, da bi dosegli ogljično nevtralnost do leta 2030 z uporabo interne cene ogljika;

| (b) | ugotavlja, da bo eno glavnih področij, na katera bo srednjeročno osredotočen sistem EMAS, zmanjšanje emisij zaradi prevoza oseb; ponovno poziva k razumnemu zmanjšanju potovanj na seje, ki jih je mogoče učinkovito opraviti na daljavo ali hibridno, ter k prehodu na nizkoogljične alternative za vsa preostala potovanja, pod pogojem, da to ne bo vplivalo na kakovost zakonodajnega in političnega dela; |
| --- | --- |

(b)

ugotavlja, da bo eno glavnih področij, na katera bo srednjeročno osredotočen sistem EMAS, zmanjšanje emisij zaradi prevoza oseb; ponovno poziva k razumnemu zmanjšanju potovanj na seje, ki jih je mogoče učinkovito opraviti na daljavo ali hibridno, ter k prehodu na nizkoogljične alternative za vsa preostala potovanja, pod pogojem, da to ne bo vplivalo na kakovost zakonodajnega in političnega dela;

| (c) | pozdravlja razširitev prostovoljnega dela na daljavo za uslužbence Parlamenta; ponovno poziva, da je treba dati prednost hibridnim sejam ali sejam z udeležbo na daljavo, kadar ne vključujejo političnega odločanja, kot so predstavitve in izmenjave mnenj ali interna in pripravljalna srečanja; ponovno poziva, naj pripravljalni sestanki in poročanje po službenih potovanjih na daljavo postanejo pogoj za odobritev vseh uradnih obiskov delegacij in naj se od leta 2022 odobrijo le upravičene delegacije; ponovno poziva predsedstvo, naj zagotovi, da bodo izredne seje odborov v Strasbourgu strogo omejene na izjemne okoliščine in da jih bo treba ustrezno upravičiti za vsak primer posebej, preden bodo odobrene; |
| --- | --- |

(c)

pozdravlja razširitev prostovoljnega dela na daljavo za uslužbence Parlamenta; ponovno poziva, da je treba dati prednost hibridnim sejam ali sejam z udeležbo na daljavo, kadar ne vključujejo političnega odločanja, kot so predstavitve in izmenjave mnenj ali interna in pripravljalna srečanja; ponovno poziva, naj pripravljalni sestanki in poročanje po službenih potovanjih na daljavo postanejo pogoj za odobritev vseh uradnih obiskov delegacij in naj se od leta 2022 odobrijo le upravičene delegacije; ponovno poziva predsedstvo, naj zagotovi, da bodo izredne seje odborov v Strasbourgu strogo omejene na izjemne okoliščine in da jih bo treba ustrezno upravičiti za vsak primer posebej, preden bodo odobrene;

| (d) | pozdravlja postopek revizije pravil o službenih potovanjih, ki je v teku; ponovno poziva k ustrezni odobritvi na podlagi potreb in k uporabi nizkoogljičnih načinov prevoza, kadar je to mogoče; ponovno poziva, naj se v skladu z istimi načeli revidirajo pravila o službenih potovanjih akreditiranih parlamentarnih pomočnikov; |
| --- | --- |

(d)

pozdravlja postopek revizije pravil o službenih potovanjih, ki je v teku; ponovno poziva k ustrezni odobritvi na podlagi potreb in k uporabi nizkoogljičnih načinov prevoza, kadar je to mogoče; ponovno poziva, naj se v skladu z istimi načeli revidirajo pravila o službenih potovanjih akreditiranih parlamentarnih pomočnikov;

| (e) | spodbuja poslance, naj uporabljajo nizkoogljična prevozna sredstva; znova poziva k reviziji izvedbenih ukrepov za statut poslancev, da bodo za potovanja znotraj Unije povrnjeni stroški fleksibilnih letalskih vozovnic v ekonomskem razredu, razen za ustrezno utemeljene izjeme; |
| --- | --- |

(e)

spodbuja poslance, naj uporabljajo nizkoogljična prevozna sredstva; znova poziva k reviziji izvedbenih ukrepov za statut poslancev, da bodo za potovanja znotraj Unije povrnjeni stroški fleksibilnih letalskih vozovnic v ekonomskem razredu, razen za ustrezno utemeljene izjeme;

| (f) | ponovno poziva Parlament, naj tesno sodeluje z ustreznimi lokalnimi organi, zlasti z bruseljsko regijo, pri svojih prizadevanjih, da bi odigral vodilno vlogo na področju trajnostne mobilnosti v mestih, in sicer z dejavno vlogo pri izvajanju načrta GoodMove, zlasti v zvezi s parkirnimi mesti; ponovno poziva k razširitvi programa službenih koles v Parlamentu in k uporabi službenih avtomobilov za prevoz poslancev, zaposlenih in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov s potnimi nalogi med Brusljem in Strasbourgom; ponovno poziva k ustreznemu povečanju števila parkirnih mest, ki bodo rezervirana izključno za električna vozila; |
| --- | --- |

(f)

ponovno poziva Parlament, naj tesno sodeluje z ustreznimi lokalnimi organi, zlasti z bruseljsko regijo, pri svojih prizadevanjih, da bi odigral vodilno vlogo na področju trajnostne mobilnosti v mestih, in sicer z dejavno vlogo pri izvajanju načrta GoodMove, zlasti v zvezi s parkirnimi mesti; ponovno poziva k razširitvi programa službenih koles v Parlamentu in k uporabi službenih avtomobilov za prevoz poslancev, zaposlenih in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov s potnimi nalogi med Brusljem in Strasbourgom; ponovno poziva k ustreznemu povečanju števila parkirnih mest, ki bodo rezervirana izključno za električna vozila;

| (g) | pozdravlja prihodnji predlog za revizijo pravil, ki urejajo skupine obiskovalcev; je seznanjen z ukrepi pristojnih služb v zvezi z obveščanjem skupin obiskovalcev o vplivu njihovega prevoza na okolje; ponovno poziva, naj se leta 2022 vzpostavi sistem spodbud za povračilo potnih stroškov, ki bo temeljil na vplivu na okolje; poziva, naj bodo revidirana pravila skladna s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), zlasti z odstavkom 9 tega sporočila o kolektivnih potovanjih, naj potne stroške skupin obiskovalcev prilagodi spreminjajočim se tržnim cenam in naj omogoči spremembe, da bi se preprečila tržna nihanja potnih stroškov, zaradi katerih bi lahko prišlo do posredne geografske diskriminacije obiskovalcev; |
| --- | --- |

(g)

pozdravlja prihodnji predlog za revizijo pravil, ki urejajo skupine obiskovalcev; je seznanjen z ukrepi pristojnih služb v zvezi z obveščanjem skupin obiskovalcev o vplivu njihovega prevoza na okolje; ponovno poziva, naj se leta 2022 vzpostavi sistem spodbud za povračilo potnih stroškov, ki bo temeljil na vplivu na okolje; poziva, naj bodo revidirana pravila skladna s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), zlasti z odstavkom 9 tega sporočila o kolektivnih potovanjih, naj potne stroške skupin obiskovalcev prilagodi spreminjajočim se tržnim cenam in naj omogoči spremembe, da bi se preprečila tržna nihanja potnih stroškov, zaradi katerih bi lahko prišlo do posredne geografske diskriminacije obiskovalcev;

| (h) | ugotavlja, da potekajo študije izvedljivosti za oceno stroškovne učinkovitosti namestitve novih fotonapetostnih celic v več stavbah v Bruslju, hkrati pa ponovno poziva, naj se do leta 2023 v Bruslju na strehe namestijo najsodobnejše fotonapetostne celice za kar največji izkoristek; ponovno poziva, naj se ustavi nadgradnja ogrevalnih naprav na fosilna goriva in naj se leta 2022 pripravi načrt za postopno opuščanje teh goriv s točno določenimi mejniki, da bi preprečili nasedle naložbe, poziva pa tudi k analizi učinkovitosti in smotrnosti uporabe toplotnih črpalk in druge podobne tehnologije ob upoštevanju ciljev EMAS; hkrati tudi spet poziva k postopni nadomestitvi javnih naročil, pri katerih se zahteva potrdilo o izvoru, z lokalnim obnovljivim virom energije; |
| --- | --- |

(h)

ugotavlja, da potekajo študije izvedljivosti za oceno stroškovne učinkovitosti namestitve novih fotonapetostnih celic v več stavbah v Bruslju, hkrati pa ponovno poziva, naj se do leta 2023 v Bruslju na strehe namestijo najsodobnejše fotonapetostne celice za kar največji izkoristek; ponovno poziva, naj se ustavi nadgradnja ogrevalnih naprav na fosilna goriva in naj se leta 2022 pripravi načrt za postopno opuščanje teh goriv s točno določenimi mejniki, da bi preprečili nasedle naložbe, poziva pa tudi k analizi učinkovitosti in smotrnosti uporabe toplotnih črpalk in druge podobne tehnologije ob upoštevanju ciljev EMAS; hkrati tudi spet poziva k postopni nadomestitvi javnih naročil, pri katerih se zahteva potrdilo o izvoru, z lokalnim obnovljivim virom energije;

| (i) | opozarja, da velika večina poslancev Parlamenta podpira enotni sedež, da bi zagotovili učinkovito porabo denarja davkoplačevalcev Unije in izpolnili institucionalno odgovornost za zmanjšanje ogljičnega odtisa; opominja, da naj bi imel Evropski parlament po Pogodbi o Evropski uniji sedež v Strasbourgu; ugotavlja, da bi bilo treba za uvedbo trajnih sprememb to pogodbo spremeniti, za kar je potrebno soglasje; |
| --- | --- |

(i)

opozarja, da velika večina poslancev Parlamenta podpira enotni sedež, da bi zagotovili učinkovito porabo denarja davkoplačevalcev Unije in izpolnili institucionalno odgovornost za zmanjšanje ogljičnega odtisa; opominja, da naj bi imel Evropski parlament po Pogodbi o Evropski uniji sedež v Strasbourgu; ugotavlja, da bi bilo treba za uvedbo trajnih sprememb to pogodbo spremeniti, za kar je potrebno soglasje;

| (j) | pozdravlja, da akcijski načrt sistema EMAS za leto 2021 določa obvezno posvetovanje s službo za pomoč uporabnikom za zelena javna naročila za vse postopke javnega naročanja v prednostnih kategorijah izdelkov, če se to zdi primerno; vseeno ponovno poziva k obveznemu posvetovanju s službo za pomoč uporabnikom za zelena javna naročila v primeru javnih naročil nad 15 000 EUR; |
| --- | --- |

(j)

pozdravlja, da akcijski načrt sistema EMAS za leto 2021 določa obvezno posvetovanje s službo za pomoč uporabnikom za zelena javna naročila za vse postopke javnega naročanja v prednostnih kategorijah izdelkov, če se to zdi primerno; vseeno ponovno poziva k obveznemu posvetovanju s službo za pomoč uporabnikom za zelena javna naročila v primeru javnih naročil nad 15 000 EUR;

| (k) | opozarja, da so bili po sklepu predsedstva o nadomestilu splošnih stroškov za leto 2018 naknadno sprejeti sklepi na plenarnem zasedanju, zato ponovno poziva predsedstvo, naj do konca leta 2021 spremeni pravila, ki urejajo nadomestilo splošnih stroškov; |
| --- | --- |

(k)

opozarja, da so bili po sklepu predsedstva o nadomestilu splošnih stroškov za leto 2018 naknadno sprejeti sklepi na plenarnem zasedanju, zato ponovno poziva predsedstvo, naj do konca leta 2021 spremeni pravila, ki urejajo nadomestilo splošnih stroškov;

| (l) | poziva predsedstvo, naj določi jasne in pravno varne standarde, v katerih bo opredeljeno, kdaj je mogoče nuditi zaščito žvižgačem, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, in naj te standarde objavi; |
| --- | --- |

(l)

poziva predsedstvo, naj določi jasne in pravno varne standarde, v katerih bo opredeljeno, kdaj je mogoče nuditi zaščito žvižgačem, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, in naj te standarde objavi;

| (m) | poudarja, da je treba pregledati kadrovsko politiko Parlamenta, da bo lahko institucija izkoristila strokovno znanje, ki so ga pridobili njeni uslužbenci; meni, da bi bilo treba v ta namen spremeniti pravila in vsem kategorijam uslužbencev, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, omogočiti udeležbo na internih natečajih, pa tudi uvesti programe poklicnega razvoja, da bo lahko Parlament ohranil in še naprej izkoriščal strokovno znanje teh kategorij; |
| --- | --- |

(m)

poudarja, da je treba pregledati kadrovsko politiko Parlamenta, da bo lahko institucija izkoristila strokovno znanje, ki so ga pridobili njeni uslužbenci; meni, da bi bilo treba v ta namen spremeniti pravila in vsem kategorijam uslužbencev, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, omogočiti udeležbo na internih natečajih, pa tudi uvesti programe poklicnega razvoja, da bo lahko Parlament ohranil in še naprej izkoriščal strokovno znanje teh kategorij;

| (n) | obžaluje, da predsedstvo noče upoštevati volje poslancev, večkrat izražene na plenarnem zasedanju, naj povsem uskladi nadomestila uradnikov, drugih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za službene poti med tremi kraji dela Parlamenta; poziva predsedstvo, naj obravnava to vprašanje, da bi to neenakost nemudoma odpravilo, in naj nemudoma ukrepa v zvezi z revizijo veljavnega pravilnika, ki je potrebna za spremembo pravnega okvira; |
| --- | --- |

(n)

obžaluje, da predsedstvo noče upoštevati volje poslancev, večkrat izražene na plenarnem zasedanju, naj povsem uskladi nadomestila uradnikov, drugih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za službene poti med tremi kraji dela Parlamenta; poziva predsedstvo, naj obravnava to vprašanje, da bi to neenakost nemudoma odpravilo, in naj nemudoma ukrepa v zvezi z revizijo veljavnega pravilnika, ki je potrebna za spremembo pravnega okvira;

| (o) | znova poziva konferenco predsednikov, naj revidira izvedbene določbe o delu delegacij in misij zunaj Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji preučiti, ali bi lahko akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljali poslance na uradnih parlamentarnih delegacijah in misijah; |
| --- | --- |

(o)

znova poziva konferenco predsednikov, naj revidira izvedbene določbe o delu delegacij in misij zunaj Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji preučiti, ali bi lahko akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljali poslance na uradnih parlamentarnih delegacijah in misijah;

| (p) | je seznanjen s sklepom predsedstva z dne 8. februarja 2021 o glasovanju v okviru ureditve za udeležbo na daljavo; ugotavlja, da glasovanje na daljavo brez sklepa predsednika o izrednih razmerah trenutno ni mogoče; ponovno poziva predsedstvo, naj poslancem omogoči, da uveljavljajo svojo pravico do glasovanja med porodniškim ali očetovskim dopustom, med dolgotrajno boleznijo ali v primeru višje sile; |
| --- | --- |

(p)

je seznanjen s sklepom predsedstva z dne 8. februarja 2021 o glasovanju v okviru ureditve za udeležbo na daljavo; ugotavlja, da glasovanje na daljavo brez sklepa predsednika o izrednih razmerah trenutno ni mogoče; ponovno poziva predsedstvo, naj poslancem omogoči, da uveljavljajo svojo pravico do glasovanja med porodniškim ali očetovskim dopustom, med dolgotrajno boleznijo ali v primeru višje sile;

| (q) | je seznanjen s tekočimi deli za zamenjavo infrastrukture WI-FI v treh krajih dela; poziva k hitri namestitvi nove infrastrukture; |
| --- | --- |

(q)

je seznanjen s tekočimi deli za zamenjavo infrastrukture WI-FI v treh krajih dela; poziva k hitri namestitvi nove infrastrukture;

| (r) | opozarja na tveganja, ki jih za varnost informacij in zasebnost prinaša uporaba rešitev, odvisnih od tretjih strani, ter na pozitiven učinek uporabe odprtokodne programske opreme; vztraja, da bi bilo treba uporabnikom omogočiti, da z napravami Parlamenta uporabljajo odprtokodno programsko opremo, potrebne pa so tudi decentralizirane, odprtokodne rešitve za virtualne seje in takojšnje sporočanje; poudarja, da je treba uporabnike ustrezno usposobiti, s posebnim poudarkom na kibernetski varnosti; poudarja, da mora programska oprema za samodejni jezikovni zapis in prevajanje omogočiti enako širjenje informacij v vseh uradnih jezikih; |
| --- | --- |

(r)

opozarja na tveganja, ki jih za varnost informacij in zasebnost prinaša uporaba rešitev, odvisnih od tretjih strani, ter na pozitiven učinek uporabe odprtokodne programske opreme; vztraja, da bi bilo treba uporabnikom omogočiti, da z napravami Parlamenta uporabljajo odprtokodno programsko opremo, potrebne pa so tudi decentralizirane, odprtokodne rešitve za virtualne seje in takojšnje sporočanje; poudarja, da je treba uporabnike ustrezno usposobiti, s posebnim poudarkom na kibernetski varnosti; poudarja, da mora programska oprema za samodejni jezikovni zapis in prevajanje omogočiti enako širjenje informacij v vseh uradnih jezikih;

| (s) | je seznanjen s strateškimi usmeritvami glede oblaka, ki jih je predsedstvo sprejelo junija 2020; ponovno poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovilo, da se bo Parlament pri javnih naročilih programske opreme in digitalne infrastrukture, vključno z rešitvami v oblaku, izognil vezanosti na enega ponudnika z zahtevami glede prenosljivosti in popolne interoperabilnosti ter bo uporabljal odprtokodno programsko opremo in bo namenil posebna javna naročila za mala, srednja in zagonska podjetja; |
| --- | --- |

(s)

je seznanjen s strateškimi usmeritvami glede oblaka, ki jih je predsedstvo sprejelo junija 2020; ponovno poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovilo, da se bo Parlament pri javnih naročilih programske opreme in digitalne infrastrukture, vključno z rešitvami v oblaku, izognil vezanosti na enega ponudnika z zahtevami glede prenosljivosti in popolne interoperabilnosti ter bo uporabljal odprtokodno programsko opremo in bo namenil posebna javna naročila za mala, srednja in zagonska podjetja;

| (t) | je seznanjen s storitvami, ki jih nekatere pisarne za stike zagotavljajo v jezikih, ki niso uradni jeziki Unije; poziva predsedstvo, naj preuči izvedljivost in oceni finančne stroške komunikacijskega gradiva, na primer za centre Doživi Evropo, v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

(t)

je seznanjen s storitvami, ki jih nekatere pisarne za stike zagotavljajo v jezikih, ki niso uradni jeziki Unije; poziva predsedstvo, naj preuči izvedljivost in oceni finančne stroške komunikacijskega gradiva, na primer za centre Doživi Evropo, v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti v različnih državah članicah;

| (u) | je seznanjen s približnimi stroški zunanjega prevajanja ključnih resolucij o zunanji politiki v uradni jezik zadevne države; ponovno poziva k prevajanju teh dokumentov, da bi povečali učinek in doseg zunanjepolitičnih dejavnosti Parlamenta, v ta namen pa mora biti na voljo tudi dovolj odobritev; |
| --- | --- |

(u)

je seznanjen s približnimi stroški zunanjega prevajanja ključnih resolucij o zunanji politiki v uradni jezik zadevne države; ponovno poziva k prevajanju teh dokumentov, da bi povečali učinek in doseg zunanjepolitičnih dejavnosti Parlamenta, v ta namen pa mora biti na voljo tudi dovolj odobritev;

| (v) | je seznanjen s projektom Immersive Online Experience (poglobljena spletna izkušnja) in drugimi spletnimi dejavnostmi, ki so na voljo obiskovalcem; poziva, naj se za državljane in rezidente držav članic in partnerskih držav razvije in promovira možnost virtualnega obiska Parlamenta, da bo širša javnost bolje razumela delo in vrednote te institucije; |
| --- | --- |

(v)

je seznanjen s projektom Immersive Online Experience (poglobljena spletna izkušnja) in drugimi spletnimi dejavnostmi, ki so na voljo obiskovalcem; poziva, naj se za državljane in rezidente držav članic in partnerskih držav razvije in promovira možnost virtualnega obiska Parlamenta, da bo širša javnost bolje razumela delo in vrednote te institucije;

| (w) | ponovno zahteva, naj predsedstvo predstavi svojo odločitev o stavbi PHS, vključno s podrobno razčlenitvijo stroškov in podpornimi dokumenti; |
| --- | --- |

(w)

ponovno zahteva, naj predsedstvo predstavi svojo odločitev o stavbi PHS, vključno s podrobno razčlenitvijo stroškov in podpornimi dokumenti;

| (x) | želi spomniti na člen 27(1) in (2) statuta poslancev Evropskega parlamenta o prostovoljnem pokojninskem skladu, ki ga je ustanovil Parlament; |
| --- | --- |

(x)

želi spomniti na člen 27(1) in (2) statuta poslancev Evropskega parlamenta o prostovoljnem pokojninskem skladu, ki ga je ustanovil Parlament;

| (y) | je seznanjen z ukrepi, ki jih je Parlament sprejel za ublažitev posledic pandemije COVID-19 za ponudnike storitev čiščenja in gostinskih storitev; ponovno poziva predsedstvo, naj ponovno preuči politiko Parlamenta o zunanjem izvajanju storitev čiščenja in gostinskih storitev; |
| --- | --- |

(y)

je seznanjen z ukrepi, ki jih je Parlament sprejel za ublažitev posledic pandemije COVID-19 za ponudnike storitev čiščenja in gostinskih storitev; ponovno poziva predsedstvo, naj ponovno preuči politiko Parlamenta o zunanjem izvajanju storitev čiščenja in gostinskih storitev;

Drugi oddelki (oddelki IV–X)

| 67. | ugotavlja, da predlog proračuna v glavnem odraža ocene različnih institucij, ki sodijo v druge oddelke proračuna, in se zato z nekaterimi izjemami ujema z njihovimi finančnimi potrebami; meni, da bi zato sistematično zmanjšanje sredstev, ki ga predlaga Svet, škodljivo vplivalo na delovanje teh institucij in posledično na njihov bistven prispevek k delovanju Unije; v zvezi s tem predlaga obnovitev ravni iz predloga proračuna za skoraj vse institucije, tudi za Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Odbor regij, med drugim njegov kadrovski načrt, da se jim omogoči izvajanje vseh nalog, ki so jim bile zaupane, vključno z novimi funkcijami; v skladu z neformalnim dogovorom ni spremenil različice proračuna Sveta in Evropskega sveta, ki jo je sprejel Svet; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da je treba v nekaterih primerih in ob upoštevanju načrta prihodkov in odhodkov institucij povečati odobritve ali število osebja nad ravni iz predloga proračuna, da bi izpolnili nove potrebe in cilje politike; zato predlaga:






  (a) | naj se, kar zadeva Sodišče Evropske unije in Evropski ekonomsko-socialni odbor, odobritve povečajo nad zneske iz predloga proračuna v vrsticah, povezanih z osebnimi prejemki in nadomestili uslužbencev, tudi v zvezi s kadrovskimi načrti, da bi se ohranila raven odobritev, ki bo skladna z njunim načrtom prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- | --- |

68.

(a)

naj se, kar zadeva Sodišče Evropske unije in Evropski ekonomsko-socialni odbor, odobritve povečajo nad zneske iz predloga proračuna v vrsticah, povezanih z osebnimi prejemki in nadomestili uslužbencev, tudi v zvezi s kadrovskimi načrti, da bi se ohranila raven odobritev, ki bo skladna z njunim načrtom prihodkov in odhodkov;

| (b) | naj se, kar zadeva Evropsko računsko sodišče, povečajo odobritve nad znesek iz predloga proračuna za vrstico 1200 – „Osebni prejemki in nadomestila“, tudi v zvezi s kadrovskim načrtom, da se ohrani raven, za katero Evropsko računsko sodišče meni, da je potrebna, zlasti za kritje dodatnih revizorskih nalog, povezanih z večjimi sredstvi Unije (mehanizem za okrevanje in odpornost ter instrument Next Generation EU); |
| --- | --- |

(b)

naj se, kar zadeva Evropsko računsko sodišče, povečajo odobritve nad znesek iz predloga proračuna za vrstico 1200 – „Osebni prejemki in nadomestila“, tudi v zvezi s kadrovskim načrtom, da se ohrani raven, za katero Evropsko računsko sodišče meni, da je potrebna, zlasti za kritje dodatnih revizorskih nalog, povezanih z večjimi sredstvi Unije (mehanizem za okrevanje in odpornost ter instrument Next Generation EU);

| (c) | naj se, kar zadeva Evropsko službo za zunanje delovanje, povečajo odobritve nad zneska iz predloga proračuna za vrstico 2214 – „Zmogljivost strateškega komuniciranja“ in vrstico 1200 – „Pogodbeni uslužbenci“, da bi se okrepil boj proti dezinformacijam, zlasti na daljnem vzhodu; naj se poleg tega poveča vrstica 1100 – „Osnovne plače“, nekaj dodatnih povezanih vrstic in kadrovski načrt službe, da se ji omogoči nadomestitev napotenih nacionalnih strokovnjakov s statutarnimi uslužbenci in izpolnjevanje nalog v okviru globalnega režima sankcij na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

(c)

naj se, kar zadeva Evropsko službo za zunanje delovanje, povečajo odobritve nad zneska iz predloga proračuna za vrstico 2214 – „Zmogljivost strateškega komuniciranja“ in vrstico 1200 – „Pogodbeni uslužbenci“, da bi se okrepil boj proti dezinformacijam, zlasti na daljnem vzhodu; naj se poleg tega poveča vrstica 1100 – „Osnovne plače“, nekaj dodatnih povezanih vrstic in kadrovski načrt službe, da se ji omogoči nadomestitev napotenih nacionalnih strokovnjakov s statutarnimi uslužbenci in izpolnjevanje nalog v okviru globalnega režima sankcij na področju človekovih pravic;

o

o o

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s spremembami k predlogu splošnega proračuna predloži Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, priloga 2: Izjave (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0357).

(6)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(7)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0106.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0158.

(10)  Uredba (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (UL L 357, 8.10.2021, str. 1).

(11)  Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL P 17, 6.10.1958, str. 385).

(12)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

(13)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o oceni mednarodnih računovodskih standardov (MRS) ter dejavnosti Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) in Odbora za zaščito javnega interesa (PIOB) (UL C 86, 6.3.2018, str. 24).

(14)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Zavarovanje motornih vozil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 184/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0336),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0211/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0035/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 85.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 13. februarja 2019 (UL C 449, 23.12.2020, str. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2021/2118.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES

Komisija je še naprej zavezana varovanju visoke stopnje zaščite oškodovancev v okviru direktive o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil. Naš cilj je zagotoviti, da oškodovanci, tudi v čezmejnih primerih, čim prej prejmejo odškodnino in da zanje ne veljajo nesorazmerne postopkovne zahteve, ki bi lahko ovirale njihov dostop do odškodnine. Učinkovitost odškodnine je v veliki meri odvisna od tega, ali je izplačana pravočasno. V zvezi s tem smo seznanjeni z večkrat izraženimi pomisleki Evropskega parlamenta, da se zastaralni roki, tj. ustrezni časovni okvir, v katerem lahko oškodovanec vloži zahtevek, v državah članicah razlikujejo. Komisija bo to vprašanje skrbno preučila in obravnavala morebitna pravna sredstva za povečanje zaščite oškodovancev, če se bo izkazalo, da je ukrepanje na ravni Unije upravičeno.

---

| 5.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 184/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0087),

| — | ob upoštevanju člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0166/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0246/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije sta bila z Uredbo [XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za EU
  in
  njene prebivalce, ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije sta bila z Uredbo [XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za EU
  in
  njene prebivalce, ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno.

| (1) | Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije sta bila z Uredbo [XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje
  zavez in
  prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter
  za
  zagotavljanje jasnega učinka za EU, njene prebivalce
  in okolje
  , ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno. |
| --- | --- |

(1)

Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije sta bila z Uredbo [XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje
  zavez in
  prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter
  za
  zagotavljanje jasnega učinka za EU, njene prebivalce
  in okolje
  , ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Evropska partnerstva iz stebra programa Obzorje Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot
  sta
  pospeševanje
  prehodov k ciljem
  trajnostnega razvoja ter
  zelena
  in
  digitalna Evropa
  , in bi morala prispevati k okrevanju po krizi brez primere zaradi COVID-19. Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge
  za reševanje kompleksnih izzivov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Evropska partnerstva iz stebra programa Obzorje Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot
  sta
  pospeševanje
  prehodov k ciljem
  trajnostnega razvoja ter
  zelena
  in
  digitalna Evropa
  , in bi morala prispevati k okrevanju po krizi brez primere zaradi COVID-19. Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge
  za reševanje kompleksnih izzivov
  .

| (2) | Evropska partnerstva iz stebra programa Obzorje Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot
  je
  pospeševanje
  doseganja ciljev OZN glede
  trajnostnega razvoja
  , zavez Unije iz Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  ter
  prehoda v zeleno
  in
  digitalno Evropo
  , in bi morala prispevati k 
  socialno, ekonomsko in okoljsko odpornemu
  okrevanju po krizi brez primere zaradi COVID-19
  , hkrati pa okrepiti vodilno vlogo Evrope v industriji
  . Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge
  , da bi se prihodnji zapleteni izzivi rešili v korist družbe
  . |
| --- | --- |

(2)

Evropska partnerstva iz stebra programa Obzorje Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot
  je
  pospeševanje
  doseganja ciljev OZN glede
  trajnostnega razvoja
  , zavez Unije iz Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  ter
  prehoda v zeleno
  in
  digitalno Evropo
  , in bi morala prispevati k 
  socialno, ekonomsko in okoljsko odpornemu
  okrevanju po krizi brez primere zaradi COVID-19
  , hkrati pa okrepiti vodilno vlogo Evrope v industriji
  . Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge
  , da bi se prihodnji zapleteni izzivi rešili v korist družbe
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Za zagotavljanje znanstvene odličnosti in v skladu s členom 13 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) bi bilo treba zagotoviti svobodo znanstvenega raziskovanja in spodbujati najvišje standarde znanstvene integritete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Za zagotavljanje znanstvene odličnosti in v skladu s členom 13 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) bi bilo treba zagotoviti svobodo znanstvenega raziskovanja in spodbujati najvišje standarde znanstvene integritete.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Pomembno je, da se pri vseh evropskih partnerstvih spoštujejo etične prakse in temeljna etična načela ter da se hkrati upoštevajo etični standardi, določeni v različnih nacionalnih, sektorskih ali institucionalnih etičnih kodeksih. Pri njihovih raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba vselej upoštevati načela, ki so določena v členu 19 uredbe o programu Obzorje Evropa ter v izjavi Komisije o etiki in raziskavah izvornih celic v zvezi s tem členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Pomembno je, da se pri vseh evropskih partnerstvih spoštujejo etične prakse in temeljna etična načela ter da se hkrati upoštevajo etični standardi, določeni v različnih nacionalnih, sektorskih ali institucionalnih etičnih kodeksih. Pri njihovih raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba vselej upoštevati načela, ki so določena v členu 19 uredbe o programu Obzorje Evropa ter v izjavi Komisije o etiki in raziskavah izvornih celic v zvezi s tem členom.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve, na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija
  ohrani svoje interese na strateških področjih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve, na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija
  ohrani svoje interese na strateških področjih
  .

| (3) | Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo
  vseh
  zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo,
  malimi in srednjimi podjetji (MSP) ter zagonskimi podjetji, univerzami,
  raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so
  nevladne organizacije in
  fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija
  razvije svojo strateško avtonomnost poleg odprtega gospodarstva
  . |
| --- | --- |

(3)

Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo
  vseh
  zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo,
  malimi in srednjimi podjetji (MSP) ter zagonskimi podjetji, univerzami,
  raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so
  nevladne organizacije in
  fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija
  razvije svojo strateško avtonomnost poleg odprtega gospodarstva
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Uredba (EU) 2020/852 (11) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in
  gospodarske
  dejavnosti, ki pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Uredba (EU) 2020/852 (11) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in
  gospodarske
  dejavnosti, ki pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji.

| (6) | Uredba (EU) 2020/852 (11) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in dejavnosti, ki
  spadajo na področje uporabe uredbe in
  pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2020/852 (11) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in dejavnosti, ki
  spadajo na področje uporabe uredbe in
  pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Kjer je ustrezno, bi morala partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji evropskega zelenega dogovora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Kjer je ustrezno, bi morala partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji evropskega zelenega dogovora.

| (7) | Kjer je ustrezno, bi morala partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852
  – če dejavnost skupnega podjetja spada na področje uporabe te uredbe –
  kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(7)

Kjer je ustrezno, bi morala partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852
  – če dejavnost skupnega podjetja spada na področje uporabe te uredbe –
  kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji evropskega zelenega dogovora.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz programa Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uporabo inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj,
  da
  bi se
  povečala ekonomska
  in
  socialna kohezija
  ter
  zmanjšala
  neravnovesja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz programa Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uporabo inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj,
  da
  bi se
  povečala ekonomska
  in
  socialna kohezija
  ter
  zmanjšala
  neravnovesja.

| (10) | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz programa Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uporabo
  trajnostnih
  inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj,
  saj
  bi se
  tako odzvali na svetovne izzive, povečali ekonomsko
  in
  socialno kohezijo
  ter
  zmanjšali
  neravnovesja
  , pa tudi ublažili okoljske vplive
  . |
| --- | --- |

(10)

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz programa Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uporabo
  trajnostnih
  inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj,
  saj
  bi se
  tako odzvali na svetovne izzive, povečali ekonomsko
  in
  socialno kohezijo
  ter
  zmanjšali
  neravnovesja
  , pa tudi ublažili okoljske vplive
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen programa Obzorje 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost in uspešnost izvajanja
  ter
  njegovo usmerjenost v učinke z usklajenim prenosom določb programa Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen programa Obzorje 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost in uspešnost izvajanja
  ter
  njegovo usmerjenost v učinke z usklajenim prenosom določb programa Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja.

| (11) | Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen programa Obzorje 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost in uspešnost izvajanja, njegovo usmerjenost v učinke
  in družbeno dodano vrednost
  z usklajenim prenosom določb programa Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen programa Obzorje 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost in uspešnost izvajanja, njegovo usmerjenost v učinke
  in družbeno dodano vrednost
  z usklajenim prenosom določb programa Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe doseči večjo učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega, tudi z 
  ustanovitvijo
  skupne zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati
  horizontalne podporne funkcije
  . Skupna
  zaledna služba
  bi
  morala olajšati
  doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa
  ohranjati
  določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja.
  Strukturo bi bilo treba vzpostaviti z uporabo sporazumov o ravni storitev, ki jih skupaj sklenejo skupna podjetja.
  Funkcije skupne zaledne službe
  bi morale zajemati
  funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca.
  Pravni okvir
  bi
  moral biti oblikovan tako
  , da
  čim bolje zadovoljuje skupne potrebe skupnih podjetij
  , da
  zagotavlja
  njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli programa Obzorje Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe doseči večjo učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega, tudi z 
  ustanovitvijo
  skupne zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati
  horizontalne podporne funkcije
  . Skupna
  zaledna služba
  bi
  morala olajšati
  doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa
  ohranjati
  določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja.
  Strukturo bi bilo treba vzpostaviti z uporabo sporazumov o ravni storitev, ki jih skupaj sklenejo skupna podjetja.
  Funkcije skupne zaledne službe
  bi morale zajemati
  funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca.
  Pravni okvir
  bi
  moral biti oblikovan tako
  , da
  čim bolje zadovoljuje skupne potrebe skupnih podjetij
  , da
  zagotavlja
  njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli programa Obzorje Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja.

| (12) | Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe doseči večjo učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega,
  po potrebi
  tudi z 
  možnostjo vzpostavljanja funkcij
  skupne zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati
  horizontalno podporo
  .
  S povečanjem števila funkcij, ki jih
  skupna
  podjetja opravljajo skupaj,
  bi
  olajšali
  doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa
  ohranili
  določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja. Funkcije skupne zaledne službe
  lahko zajemajo
  funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca.
  Skupna podjetja
  bi
  morala imeti možnost
  , da
  skupaj sklepajo sporazume o ravni storitev
  , da
  se zagotovi
  njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli programa Obzorje Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja. |
| --- | --- |

(12)

Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe doseči večjo učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega,
  po potrebi
  tudi z 
  možnostjo vzpostavljanja funkcij
  skupne zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati
  horizontalno podporo
  .
  S povečanjem števila funkcij, ki jih
  skupna
  podjetja opravljajo skupaj,
  bi
  olajšali
  doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa
  ohranili
  določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja. Funkcije skupne zaledne službe
  lahko zajemajo
  funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca.
  Skupna podjetja
  bi
  morala imeti možnost
  , da
  skupaj sklepajo sporazume o ravni storitev
  , da
  se zagotovi
  njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli programa Obzorje Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Skupna podjetja bi morala poglobiti svoj vpogled ter zavzeti celovitejši in bolj sistemski pristop k upravljanju dejavnosti na svojih raziskovalnih področjih. Z dopolnjevanjem in sinergijo s programi dela za skupne raziskave in z Evropskim raziskovalnim svetom bi se spodbujal „inovacijski vod“, v katerem zamisli prihajajo od spodaj navzgor. S tem bi ustvarili priložnosti za raziskave na področjih, ki trenutno niso obravnavana, in spodbujali tudi uporabo v drugih sektorjih, po vodu navzgor in navzdol. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja programa Obzorje 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega učinka
  in
  zagotavljanje uporabe rezultatov. Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja programa Obzorje 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega učinka
  in
  zagotavljanje uporabe rezultatov. Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev.

| (14) | Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja programa Obzorje 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega
  znanstvenega in socialno-ekonomskega
  učinka
  ter vpliva na okolje, pa tudi za
  zagotavljanje uporabe rezultatov.
  Komisija bi morala pripraviti jasne, preproste in konkretne smernice, da bi omogočila različne vrste sinergije, kot so prerazporeditve sredstev, alternativno financiranje, kumulativno financiranje in integrirano financiranje. Za države članice in regije je zlasti pomembno, da svoje strategije pametne specializacije in operativne programe čim bolj uskladijo z delovnimi programi skupnih podjetij, da bi omogočile mehanizem prenosa v višini 5 % iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skupna podjetja, kot je določeno v členu 15(5) uredbe o programu Obzorje Evropa in pod pogoji iz ustreznih določb Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (uredba o skupnih določbah). Preučiti bi bilo treba tudi sinergijo in dopolnjevanje z evropskimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka, pa tudi med skupnimi podjetji samimi ter z drugimi programi Unije za financiranje, z ustreznimi industrijskimi zavezništvi ter dobrodelnimi ustanovami in skrbniškimi skladi.
  Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev
  , da bi prispevali k hitrejšemu uvajanju inovativnih rešitev na trg
  . |
| --- | --- |

(14)

Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja programa Obzorje 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega
  znanstvenega in socialno-ekonomskega
  učinka
  ter vpliva na okolje, pa tudi za
  zagotavljanje uporabe rezultatov.
  Komisija bi morala pripraviti jasne, preproste in konkretne smernice, da bi omogočila različne vrste sinergije, kot so prerazporeditve sredstev, alternativno financiranje, kumulativno financiranje in integrirano financiranje. Za države članice in regije je zlasti pomembno, da svoje strategije pametne specializacije in operativne programe čim bolj uskladijo z delovnimi programi skupnih podjetij, da bi omogočile mehanizem prenosa v višini 5 % iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skupna podjetja, kot je določeno v členu 15(5) uredbe o programu Obzorje Evropa in pod pogoji iz ustreznih določb Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (uredba o skupnih določbah). Preučiti bi bilo treba tudi sinergijo in dopolnjevanje z evropskimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka, pa tudi med skupnimi podjetji samimi ter z drugimi programi Unije za financiranje, z ustreznimi industrijskimi zavezništvi ter dobrodelnimi ustanovami in skrbniškimi skladi.
  Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev
  , da bi prispevali k hitrejšemu uvajanju inovativnih rešitev na trg
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in preglednostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi finančnimi zavezami vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost pobud za širok razpon subjektov, vključno z novinci. Partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in sposobni delovati v smeri skupnega cilja, spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem, zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in preglednostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi finančnimi zavezami vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost pobud za širok razpon subjektov, vključno z novinci. Partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in sposobni delovati v smeri skupnega cilja, spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem, zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo po vsej Uniji.

| (15) | Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in preglednostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi finančnimi zavezami vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost pobud za širok razpon subjektov, vključno z novinci. Partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in sposobni delovati v smeri skupnega cilja, spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem,
  hkrati pa prispevajo k svetovnemu trajnostnemu razvoju,
  zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo
  čim širše
  po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in preglednostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi finančnimi zavezami vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost pobud za širok razpon subjektov, vključno z novinci. Partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in sposobni delovati v smeri skupnega cilja, spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem,
  hkrati pa prispevajo k svetovnemu trajnostnemu razvoju,
  zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo
  čim širše
  po vsej Uniji.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Delež 5,4  milijarde EUR, ki je bil programu Obzorje Evropa dodeljen iz instrumenta Next Generation EU v okviru medinstitucionalnega sporazuma o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021-2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir), lahko prispeva k povečanju sredstev skupnih podjetij. Ta prispevek se lahko dopolni tudi s sprostitvijo obveznosti, kot je določeno v členu 15(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in prilagodi tako, da odraža prispevke pridruženih držav. Dodatni prispevki Unije v skladu s členom 13 uredbe o programu Obzorje Evropa, členom 5 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru)

   (1b)

  in členom 15(3) finančne uredbe se pravično razdelijo med sklope stebra II programa Obzorje Evropa, pri čemer se upoštevajo raziskovalne prednostne naloge Unije, pa tudi njeni politični cilji. Pri vseh dodatnih prispevkih Unije bi morali zagotoviti enake prispevke drugih članov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Delež 5,4  milijarde EUR, ki je bil programu Obzorje Evropa dodeljen iz instrumenta Next Generation EU v okviru medinstitucionalnega sporazuma o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021-2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir), lahko prispeva k povečanju sredstev skupnih podjetij. Ta prispevek se lahko dopolni tudi s sprostitvijo obveznosti, kot je določeno v členu 15(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in prilagodi tako, da odraža prispevke pridruženih držav. Dodatni prispevki Unije v skladu s členom 13 uredbe o programu Obzorje Evropa, členom 5 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru)

   (1b)

  in členom 15(3) finančne uredbe se pravično razdelijo med sklope stebra II programa Obzorje Evropa, pri čemer se upoštevajo raziskovalne prednostne naloge Unije, pa tudi njeni politični cilji. Pri vseh dodatnih prispevkih Unije bi morali zagotoviti enake prispevke drugih članov.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | V skladu z ambicijami iz uredbe o programu Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerja v celotni življenjski dobi pobude. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da zahtevajo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela
  , zlasti z znižanjem stopenj financiranja
  . Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko panožni partnerji skupnega podjetja ključno vlogo
  , kot na primer pri predstavitvah velikega obsega in vodilnih projektih, ter več prispevajo prek nižjih stopenj financiranja
  . Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, npr. za predstavitvene projekte velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

V skladu z ambicijami iz uredbe o programu Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerja v celotni življenjski dobi pobude. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da zahtevajo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela
  , zlasti z znižanjem stopenj financiranja
  . Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko panožni partnerji skupnega podjetja ključno vlogo
  , kot na primer pri predstavitvah velikega obsega in vodilnih projektih, ter več prispevajo prek nižjih stopenj financiranja
  . Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, npr. za predstavitvene projekte velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja.

| (18) | V skladu z ambicijami iz uredbe o programu Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerja v celotni življenjski dobi pobude. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da zahtevajo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela. Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko panožni partnerji skupnega podjetja ključno vlogo
  ali oblikujejo integriran sistemski program
  . Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, npr. za predstavitvene projekte velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(18)

V skladu z ambicijami iz uredbe o programu Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerja v celotni življenjski dobi pobude. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da zahtevajo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela. Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko panožni partnerji skupnega podjetja ključno vlogo
  ali oblikujejo integriran sistemski program
  . Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, npr. za predstavitvene projekte velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | V
  skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja
  bi bilo treba
  finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in drugimi člani razen Unije. Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt, zlasti kadar gre za
  mala in srednja podjetjih (
  MSP), tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povišal prispevek za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

V
  skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja
  bi bilo treba
  finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in drugimi člani razen Unije. Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt, zlasti kadar gre za
  mala in srednja podjetjih (
  MSP), tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povišal prispevek za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi.

| (19) | Razmerje med upravnimi stroški in skupnim proračunom bi moralo biti med skupnimi podjetji primerljivo in ne bi smelo presegati 5 % njihovega proračuna. Poleg tega bi bilo treba v
  skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in drugimi člani razen Unije.
  Člani razen Unije bi se morali dogovoriti o pošteni porazdelitvi deleža upravnih stroškov svojih skupnih podjetij.
  Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt, zlasti kadar gre za MSP
  , raziskovalne organizacije in univerze
  , tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP
  , raziskovalnih organizacij in univerz
  pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povišal prispevek za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. |
| --- | --- |

(19)

Razmerje med upravnimi stroški in skupnim proračunom bi moralo biti med skupnimi podjetji primerljivo in ne bi smelo presegati 5 % njihovega proračuna. Poleg tega bi bilo treba v
  skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in drugimi člani razen Unije.
  Člani razen Unije bi se morali dogovoriti o pošteni porazdelitvi deleža upravnih stroškov svojih skupnih podjetij.
  Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt, zlasti kadar gre za MSP
  , raziskovalne organizacije in univerze
  , tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP
  , raziskovalnih organizacij in univerz
  pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povišal prispevek za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Uredba o programu Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, vključno z minimalnim deležem javnih in/ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene programu Obzorje Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po odprtih in preglednih postopkih, ob upoštevanju
  zlasti
  novega tehnološkega razvoja ali pridružitve dodatnih držav programu Obzorje Evropa. Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na svojih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Uredba o programu Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, vključno z minimalnim deležem javnih in/ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene programu Obzorje Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po odprtih in preglednih postopkih, ob upoštevanju
  zlasti
  novega tehnološkega razvoja ali pridružitve dodatnih držav programu Obzorje Evropa. Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na svojih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij.

| (20) | Uredba o programu Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, vključno z minimalnim deležem javnih in/ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene programu Obzorje Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po
  rednih,
  odprtih
  , poštenih
  in preglednih
  razpisov za prijavo interesa in nadaljnjih izbirnih
  postopkih, ob upoštevanju
  mnenja znanstvenega svetovalnega organa ter
  novega tehnološkega razvoja
  in inovativnih pristopov
  ali pridružitve dodatnih držav programu Obzorje Evropa. Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na svojih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij. |
| --- | --- |

(20)

Uredba o programu Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, vključno z minimalnim deležem javnih in/ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene programu Obzorje Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po
  rednih,
  odprtih
  , poštenih
  in preglednih
  razpisov za prijavo interesa in nadaljnjih izbirnih
  postopkih, ob upoštevanju
  mnenja znanstvenega svetovalnega organa ter
  novega tehnološkega razvoja
  in inovativnih pristopov
  ali pridružitve dodatnih držav programu Obzorje Evropa. Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na svojih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne panoge v sedemletnem obdobju
  . Ko nekdo postane ustanovni član ali pridruženi član ali eden od njunih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov
  ,
  mu to omogoči, da pridobi vpliv v upravnem odboru skupnega podjetja, in sicer neposredno ali prek predstavnikov panoge.
  Upravni odbor je organ odločanja skupnega podjetja, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah. Ustanovni člani, pridruženi člani in, če je ustrezno, subjekti v njihovi sestavi bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno
  spremembo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne panoge v sedemletnem obdobju
  . Ko nekdo postane ustanovni član ali pridruženi član ali eden od njunih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov
  ,
  mu to omogoči, da pridobi vpliv v upravnem odboru skupnega podjetja, in sicer neposredno ali prek predstavnikov panoge.
  Upravni odbor je organ odločanja skupnega podjetja, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah. Ustanovni člani, pridruženi člani in, če je ustrezno, subjekti v njihovi sestavi bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno
  spremembo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja.

| (21) | Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne panoge v sedemletnem obdobju
  ter s političnim signaliziranjem, izboljšanim načrtovanjem in gotovostjo za vlagatelje.
  Upravni odbor je organ odločanja skupnega podjetja, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah na podlagi vložka partnerjev
  , tudi zasebnega sektorja, znanstvene skupnosti, predstavnikov držav članic in neprofitnih organizacij civilne družbe, ki delujejo na področju skupnega podjetja
  . Ustanovni člani, pridruženi člani in, če je ustrezno, subjekti v njihovi sestavi
  ter vsi ustrezni deležniki
  bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno
  revizijo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja. |
| --- | --- |

(21)

Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne panoge v sedemletnem obdobju
  ter s političnim signaliziranjem, izboljšanim načrtovanjem in gotovostjo za vlagatelje.
  Upravni odbor je organ odločanja skupnega podjetja, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah na podlagi vložka partnerjev
  , tudi zasebnega sektorja, znanstvene skupnosti, predstavnikov držav članic in neprofitnih organizacij civilne družbe, ki delujejo na področju skupnega podjetja
  . Ustanovni člani, pridruženi člani in, če je ustrezno, subjekti v njihovi sestavi
  ter vsi ustrezni deležniki
  bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno
  revizijo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi. Ta pisma o zavezi bi morala biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi pobude, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja stalno odprtost pobude in
  preglednost
  med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi. Ta pisma o zavezi bi morala biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi pobude, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja stalno odprtost pobude in
  preglednost
  med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov.

| (22) | Skupna podjetja bi morala biti zmožna delati prožno, preprosto in prilagodljivo ter sprejeti jasna pravila, da bi postala privlačnejša za vse deležnike, zlasti za industrijo, MSP, raziskovalne organizacije in sodelujoče države.
  Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi. Ta pisma o zavezi bi
  se
  morala
  pravočasno objaviti na spletni strani zadevnega skupnega podjetja, pri čemer bi bilo treba spoštovati pravila o zaupnosti, in
  biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi pobude, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja stalno odprtost pobude
  , preglednost
  in
  spoštovanje pravil glede navzkrižja interesov
  med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov
  , ter spodbuja sodelovanje, ki je uravnoteženo z vidika spola in geografsko raznoliko. Skupna podjetja bi morala po potrebi navesti, pri katerih razpisih za zbiranje predlogov se spodbuja usklajevalna vloga sodelujočih MSP. |
| --- | --- |

(22)

Skupna podjetja bi morala biti zmožna delati prožno, preprosto in prilagodljivo ter sprejeti jasna pravila, da bi postala privlačnejša za vse deležnike, zlasti za industrijo, MSP, raziskovalne organizacije in sodelujoče države.
  Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi. Ta pisma o zavezi bi
  se
  morala
  pravočasno objaviti na spletni strani zadevnega skupnega podjetja, pri čemer bi bilo treba spoštovati pravila o zaupnosti, in
  biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi pobude, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja stalno odprtost pobude
  , preglednost
  in
  spoštovanje pravil glede navzkrižja interesov
  med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov
  , ter spodbuja sodelovanje, ki je uravnoteženo z vidika spola in geografsko raznoliko. Skupna podjetja bi morala po potrebi navesti, pri katerih razpisih za zbiranje predlogov se spodbuja usklajevalna vloga sodelujočih MSP.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen okvirnega programa Obzorje Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov. To omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru programa Obzorje Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti
  in
  izvršni direktor upravnega odbora bi moral pripravljati redna poročila, da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi dovolj zadovoljiv. Upravni odbor bi moral oceniti tako prizadevanja in rezultate, ki jih dosežejo člani, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, kot druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP
  in
  privlačnost pobude za novince. Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in preglednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen okvirnega programa Obzorje Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov. To omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru programa Obzorje Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti
  in
  izvršni direktor upravnega odbora bi moral pripravljati redna poročila, da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi dovolj zadovoljiv. Upravni odbor bi moral oceniti tako prizadevanja in rezultate, ki jih dosežejo člani, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, kot druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP
  in
  privlačnost pobude za novince. Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in preglednosti.

| (23) | Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen okvirnega programa Obzorje Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov. To omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru programa Obzorje Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti, izvršni direktor upravnega odbora
  pa
  bi moral pripravljati redna poročila
  in jih pravočasno objavljati na spletni strani skupnega podjetja
  , da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi dovolj zadovoljiv. Upravni odbor bi moral oceniti tako prizadevanja in rezultate, ki jih dosežejo člani, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, kot druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP, privlačnost pobude za novince
  in geografska raznolikost
  . Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(23)

Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen okvirnega programa Obzorje Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov. To omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru programa Obzorje Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti, izvršni direktor upravnega odbora
  pa
  bi moral pripravljati redna poročila
  in jih pravočasno objavljati na spletni strani skupnega podjetja
  , da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi dovolj zadovoljiv. Upravni odbor bi moral oceniti tako prizadevanja in rezultate, ki jih dosežejo člani, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, kot druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP, privlačnost pobude za novince
  in geografska raznolikost
  . Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in preglednosti.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe
  v zvezi z obsegom
  dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za vrednotenje prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe
  v zvezi z obsegom
  dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za vrednotenje prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov.

| (24) | Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe
  o čim preglednejšem določanju obsega
  dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za vrednotenje prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov. |
| --- | --- |

(24)

Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe
  o čim preglednejšem določanju obsega
  dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za vrednotenje prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Za podporo mladim raziskovalcem na njihovi poklicni poti ter spodbujanje odličnosti pri raziskavah in inovacijah bi morala skupna podjetja skrbeti za posodobljene informacije in redne odprte razpise za doktorske in podoktorske študente na področju svojega delovanja, po potrebi pa tudi spodbujati dopolnjevanje in sinergijo z dejavnostmi programa Marie Skłodowska-Curie; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Za podporo mladim raziskovalcem na njihovi poklicni poti ter spodbujanje odličnosti pri raziskavah in inovacijah bi morala skupna podjetja skrbeti za posodobljene informacije in redne odprte razpise za doktorske in podoktorske študente na področju svojega delovanja, po potrebi pa tudi spodbujati dopolnjevanje in sinergijo z dejavnostmi programa Marie Skłodowska-Curie;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja primerni sledenju hitro
  spreminjajočemu
  se
  socialno-ekonomskemu
  in
  tehnološkemu okolju
  ter globalnim izzivom. Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov, da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala
  sinergije
  na ravni Unije
  in
  nacionalni ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja
  , vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov
  . Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov
  in
  drugih deležnikov skupnih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja primerni sledenju hitro
  spreminjajočemu
  se
  socialno-ekonomskemu
  in
  tehnološkemu okolju
  ter globalnim izzivom. Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov, da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala
  sinergije
  na ravni Unije
  in
  nacionalni ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja
  , vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov
  . Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov
  in
  drugih deležnikov skupnih podjetij.

| (25) | Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja
  pregledni in
  primerni sledenju hitro
  spreminjajočim
  se
  socialno-ekonomskim
  in
  tehnološkim
  ter
  okoljskim
  globalnim izzivom.
  Vodstveni organi skupnih podjetij bi morali upoštevati tudi načelo uravnotežene zastopanosti spolov in geografske raznolikosti.
  Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov,
  med drugim univerz in drugih raziskovalnih organizacij, predstavnikov industrije in MSP,
  da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala
  sinergijo
  na ravni Unije
  ter na
  nacionalni
  in regionalni
  ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja. Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov, drugih deležnikov skupnih podjetij
  ter organizacij civilne družbe
  . |
| --- | --- |

(25)

Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja
  pregledni in
  primerni sledenju hitro
  spreminjajočim
  se
  socialno-ekonomskim
  in
  tehnološkim
  ter
  okoljskim
  globalnim izzivom.
  Vodstveni organi skupnih podjetij bi morali upoštevati tudi načelo uravnotežene zastopanosti spolov in geografske raznolikosti.
  Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov,
  med drugim univerz in drugih raziskovalnih organizacij, predstavnikov industrije in MSP,
  da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala
  sinergijo
  na ravni Unije
  ter na
  nacionalni
  in regionalni
  ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja. Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov, drugih deležnikov skupnih podjetij
  ter organizacij civilne družbe
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Skupna podjetja bi morala
  imeti možnost
  ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo.
  Temu organu
  ali
  njegovim članom
  bi
  moralo biti omogočeno, da zadevnemu
  skupnemu podjetju
  zagotavlja neodvisno
  znanstveno svetovanje in podporo. Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na letne delovne načrte, dodatne dejavnosti in
  kateri
  koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Skupna podjetja bi morala
  imeti možnost
  ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo.
  Temu organu
  ali
  njegovim članom
  bi
  moralo biti omogočeno, da zadevnemu
  skupnemu podjetju
  zagotavlja neodvisno
  znanstveno svetovanje in podporo. Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na letne delovne načrte, dodatne dejavnosti in
  kateri
  koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno.

| (26) | Skupna podjetja bi morala ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo.
  Ta organ
  ali
  njegovi člani
  bi
  morali ustreznemu
  skupnemu podjetju
  zagotavljati
  znanstveno svetovanje in podporo
  neodvisno od članov drugih vodstvenih organov podjetja
  . Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na
  strateški načrt za raziskave in inovacije,
  letne delovne načrte, dodatne dejavnosti
  , socialno-ekonomske učinke ter okoljske
  in
  podnebne vplive, morebitne nove člane in kateri
   koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(26)

Skupna podjetja bi morala ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo.
  Ta organ
  ali
  njegovi člani
  bi
  morali ustreznemu
  skupnemu podjetju
  zagotavljati
  znanstveno svetovanje in podporo
  neodvisno od članov drugih vodstvenih organov podjetja
  . Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na
  strateški načrt za raziskave in inovacije,
  letne delovne načrte, dodatne dejavnosti
  , socialno-ekonomske učinke ter okoljske
  in
  podnebne vplive, morebitne nove člane in kateri
   koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Upravni odbori bi morali znanstvenemu svetovalnemu organu pravočasno zagotoviti informacije o odločitvah v zvezi s priporočili in mnenji, ki jih je pripravil organ. Te odločitve bi morale biti javno dostopne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Upravni odbori bi morali znanstvenemu svetovalnemu organu pravočasno zagotoviti informacije o odločitvah v zvezi s priporočili in mnenji, ki jih je pripravil organ. Te odločitve bi morale biti javno dostopne.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali posameznih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali posameznih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja.

| (28) | Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali posameznih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami
  , organizacijami civilne družbe
  in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali posameznih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami
  , organizacijami civilne družbe
  in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Skupna podjetja bi morala delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Skupna podjetja bi morala delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti.

| (29) | Skupna podjetja bi morala delovati
  preprosto, prilagodljivo,
  odprto
  , pošteno
  in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti
  , izvajati kampanje ozaveščanja ter spodbujati izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja ob vključevanju akademskih in znanstvenih omrežij ter mrež znanja, socialnih in gospodarskih partnerjev, medijev, organizacij, ki zastopajo industrijo in MSP, ter drugih akterjev. Vsa skupna podjetja bi si morala posebej prizadevati, da bi bila javnost dovolj in pravočasno obveščena o njihovih dejavnostih, ter zagotavljati ustrezne informacije na svojih spletnih mestih, vključno z objavo ustrezne dokumentacije, npr. o letnih dejavnostih, poročil o napredku ter agend in zapisnikov sej odbora, v skladu s pravili o zaupnosti. Krepiti bi morala dialog z družbo, ozaveščati ter spodbujati aktivno sodelovanje v vseh fazah znanstvenega raziskovanja, da bi državljanom omogočila sooblikovanje rešitev, prispevanje zamisli in vzpostavljanje konstruktivnega odnosa do dejavnosti in rezultatov skupnih podjetij ter tako povečala zaupanje v tehnološke rešitve za sedanje in prihodnje izzive. |
| --- | --- |

(29)

Skupna podjetja bi morala delovati
  preprosto, prilagodljivo,
  odprto
  , pošteno
  in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti
  , izvajati kampanje ozaveščanja ter spodbujati izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja ob vključevanju akademskih in znanstvenih omrežij ter mrež znanja, socialnih in gospodarskih partnerjev, medijev, organizacij, ki zastopajo industrijo in MSP, ter drugih akterjev. Vsa skupna podjetja bi si morala posebej prizadevati, da bi bila javnost dovolj in pravočasno obveščena o njihovih dejavnostih, ter zagotavljati ustrezne informacije na svojih spletnih mestih, vključno z objavo ustrezne dokumentacije, npr. o letnih dejavnostih, poročil o napredku ter agend in zapisnikov sej odbora, v skladu s pravili o zaupnosti. Krepiti bi morala dialog z družbo, ozaveščati ter spodbujati aktivno sodelovanje v vseh fazah znanstvenega raziskovanja, da bi državljanom omogočila sooblikovanje rešitev, prispevanje zamisli in vzpostavljanje konstruktivnega odnosa do dejavnosti in rezultatov skupnih podjetij ter tako povečala zaupanje v tehnološke rešitve za sedanje in prihodnje izzive.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Skupna
  podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo
  učinkovitost
  in zagotavljajo poenostavitev. Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za njihove potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Skupna
  podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo
  učinkovitost
  in zagotavljajo poenostavitev. Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za njihove potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (30) | Struktura upravljanja in namenska programska pisarna sta edinstveni značilnosti skupnih podjetij, ki bi morali omogočati višjo raven delovanja na podlagi zaupanja. Skupna
  podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo
  njihov vpliv
  in
  učinkovitost ter
  zagotavljajo
  kar največjo upravno
  poenostavitev
  za upravičence ter zmanjšanje njihovega upravnega bremena
  . Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za njihove potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
  Da bi skupnim podjetjem omogočili izvajanje nalog in dodatnih dejavnosti, bi bilo treba zagotoviti ustrezno število uslužbencev v ustreznih razredih. |
| --- | --- |

(30)

Struktura upravljanja in namenska programska pisarna sta edinstveni značilnosti skupnih podjetij, ki bi morali omogočati višjo raven delovanja na podlagi zaupanja. Skupna
  podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo
  njihov vpliv
  in
  učinkovitost ter
  zagotavljajo
  kar največjo upravno
  poenostavitev
  za upravičence ter zmanjšanje njihovega upravnega bremena
  . Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za njihove potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
  Da bi skupnim podjetjem omogočili izvajanje nalog in dodatnih dejavnosti, bi bilo treba zagotoviti ustrezno število uslužbencev v ustreznih razredih.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi o programu Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za nasprotovanje prenosu lastništva rezultatov iz [člena 36(4)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo
  posamezna
  skupna podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi o programu Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za nasprotovanje prenosu lastništva rezultatov iz [člena 36(4)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo
  posamezna
  skupna podjetja.

| (32) | Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi o programu Obzorje Evropa.
  Zlasti MSP morda nimajo dovolj sredstev za dejavno sodelovanje v evropskih projektih in bi jih morala podpirati vsa skupna podjetja, da bi sodelovala pri njihovih dejavnostih. Da bi spodbudili udeležbo MSP, bi morala skupna podjetja imeti možnost, da v okviru ukrepa uporabijo različne stopnje povračila za financiranje Unije, odvisno od vrste udeleženca. Stopnje povračila bi morale biti navedene v programu dela.
  Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za nasprotovanje prenosu lastništva rezultatov iz [člena 36(4)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo
  ustrezna
  skupna podjetja. |
| --- | --- |

(32)

Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi o programu Obzorje Evropa.
  Zlasti MSP morda nimajo dovolj sredstev za dejavno sodelovanje v evropskih projektih in bi jih morala podpirati vsa skupna podjetja, da bi sodelovala pri njihovih dejavnostih. Da bi spodbudili udeležbo MSP, bi morala skupna podjetja imeti možnost, da v okviru ukrepa uporabijo različne stopnje povračila za financiranje Unije, odvisno od vrste udeleženca. Stopnje povračila bi morale biti navedene v programu dela.
  Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za nasprotovanje prenosu lastništva rezultatov iz [člena 36(4)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo
  ustrezna
  skupna podjetja.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | Ker je pomanjkanje znanj in spretnosti pomembna ovira za konkurenčnost, bi morala skupna podjetja dejavno prispevati k zmanjšanju pomanjkanja specifičnih znanj in spretnosti po vsej Uniji ter sprejemanju ukrepov za bolj uravnoteženo zastopanost spolov in obravnavanju razsežnosti spola – tudi na področjih znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike –, tako da bi pomagala pri gradnji novega znanja in človeškega kapitala z izvajanjem kampanj ozaveščanja in spodbujanjem izobraževalnih dejavnosti in dejavnosti razširjanja ter v to vključevala akademska in znanstvena omrežja ter mreže znanja, socialne in gospodarske partnerje, medije, organizacije, ki zastopajo industrijo in MSP, ter druge akterje. Skupna podjetja bi morala iskati načine za obveščanje študentov, ki bi želeli nadaljevati poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na drugih področjih, povezanih z operativnimi dejavnostmi skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala biti med ključnimi instrumenti za privabljanje nadarjenih ljudi in zmanjšanje problema bega možganov, tako da bi ohranjala uravnoteženo kroženje raziskovalcev in specializiranega strokovnega znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32a)

Ker je pomanjkanje znanj in spretnosti pomembna ovira za konkurenčnost, bi morala skupna podjetja dejavno prispevati k zmanjšanju pomanjkanja specifičnih znanj in spretnosti po vsej Uniji ter sprejemanju ukrepov za bolj uravnoteženo zastopanost spolov in obravnavanju razsežnosti spola – tudi na področjih znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike –, tako da bi pomagala pri gradnji novega znanja in človeškega kapitala z izvajanjem kampanj ozaveščanja in spodbujanjem izobraževalnih dejavnosti in dejavnosti razširjanja ter v to vključevala akademska in znanstvena omrežja ter mreže znanja, socialne in gospodarske partnerje, medije, organizacije, ki zastopajo industrijo in MSP, ter druge akterje. Skupna podjetja bi morala iskati načine za obveščanje študentov, ki bi želeli nadaljevati poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na drugih področjih, povezanih z operativnimi dejavnostmi skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala biti med ključnimi instrumenti za privabljanje nadarjenih ljudi in zmanjšanje problema bega možganov, tako da bi ohranjala uravnoteženo kroženje raziskovalcev in specializiranega strokovnega znanja.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Eden od glavnih namenov
  skupnih podjetij
  je
  spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije
  ter
  zlasti njene znanstvene in tehnološke neodvisnosti. Poleg tega
  sta
  v okviru okrevanja po pandemiji poudarjena potreba po naložbah v ključne tehnologije, kot so tehnologija 5G, umetna inteligenca, tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija,
  ter vrednotenje
  teh tehnologij v Uniji. Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Skupno podjetje bi moralo pri uveljavljanju te pravice do ugovora vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev brez financiranja v skladu z načelom sorazmernosti ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Eden od glavnih namenov
  skupnih podjetij
  je
  spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije
  ter
  zlasti njene znanstvene in tehnološke neodvisnosti. Poleg tega
  sta
  v okviru okrevanja po pandemiji poudarjena potreba po naložbah v ključne tehnologije, kot so tehnologija 5G, umetna inteligenca, tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija,
  ter vrednotenje
  teh tehnologij v Uniji. Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Skupno podjetje bi moralo pri uveljavljanju te pravice do ugovora vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev brez financiranja v skladu z načelom sorazmernosti ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati.

| (33) | Med glavnimi nameni
  skupnih podjetij
  so
  spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije, zlasti njene
  industrijske,
  znanstvene in tehnološke neodvisnosti
  , pa tudi doseganje njene podnebne nevtralnosti, in izgradnja bolj trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, in sicer z znanstvenimi, digitalnimi in tehnološkimi inovacijami
  . Poleg tega
  je
  v okviru okrevanja po pandemiji poudarjena potreba po naložbah v 
  potrebno infrastrukturo in
  ključne tehnologije, kot so tehnologija 5
  G in 6
  G, umetna inteligenca, tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija,
  pa tudi potreba po vrednotenju, uvedbi in komercializaciji
  teh tehnologij v Uniji
  . Skupna podjetja bi morala prispevati k spodbujanju odprte znanosti v skladu z načeli iz členov 14 in 39 uredbe o programu Obzorje Evropa, v katerih je navedeno, da bi moral biti dostop do raziskovalnih podatkov odprt, kolikor je mogoče, in zaprt, kolikor je potrebno“, ob upoštevanju zakonitih interesov upravičencev
  . Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Skupno podjetje bi moralo pri uveljavljanju te pravice do ugovora vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev brez financiranja v skladu z načelom sorazmernosti ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati. |
| --- | --- |

(33)

Med glavnimi nameni
  skupnih podjetij
  so
  spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije, zlasti njene
  industrijske,
  znanstvene in tehnološke neodvisnosti
  , pa tudi doseganje njene podnebne nevtralnosti, in izgradnja bolj trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, in sicer z znanstvenimi, digitalnimi in tehnološkimi inovacijami
  . Poleg tega
  je
  v okviru okrevanja po pandemiji poudarjena potreba po naložbah v 
  potrebno infrastrukturo in
  ključne tehnologije, kot so tehnologija 5
  G in 6
  G, umetna inteligenca, tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija,
  pa tudi potreba po vrednotenju, uvedbi in komercializaciji
  teh tehnologij v Uniji
  . Skupna podjetja bi morala prispevati k spodbujanju odprte znanosti v skladu z načeli iz členov 14 in 39 uredbe o programu Obzorje Evropa, v katerih je navedeno, da bi moral biti dostop do raziskovalnih podatkov odprt, kolikor je mogoče, in zaprt, kolikor je potrebno“, ob upoštevanju zakonitih interesov upravičencev
  . Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Skupno podjetje bi moralo pri uveljavljanju te pravice do ugovora vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev brez financiranja v skladu z načelom sorazmernosti ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | V skladu s [členom 8(2)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje njihovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

V skladu s [členom 8(2)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje njihovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov.

| (38) | Skupna podjetja bi bilo treba financirati iz programov Unije iz večletnega finančnega okvira in, če je to ustrezno, iz instrumenta Next Generation EU.
   V skladu s [členom 8(2)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje njihovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. |
| --- | --- |

(38)

Skupna podjetja bi bilo treba financirati iz programov Unije iz večletnega finančnega okvira in, če je to ustrezno, iz instrumenta Next Generation EU.
   V skladu s [členom 8(2)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje njihovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Skupno podjetje, njegovi organi in osebje bi se morali pri izvajanju svojih dejavnosti izogibati navzkrižju interesov. Upravni odbor in izvršni direktorji bi morali sprejeti pravila za preprečevanje in reševanje navzkrižij interesov ter izogibanje tem navzkrižjem. Člani znanstvenega odbora bi morali objaviti in posodabljati izjave o vseh poklicnih dejavnostih, finančnih interesih in navzkrižju interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Skupno podjetje, njegovi organi in osebje bi se morali pri izvajanju svojih dejavnosti izogibati navzkrižju interesov. Upravni odbor in izvršni direktorji bi morali sprejeti pravila za preprečevanje in reševanje navzkrižij interesov ter izogibanje tem navzkrižjem. Člani znanstvenega odbora bi morali objaviti in posodabljati izjave o vseh poklicnih dejavnostih, finančnih interesih in navzkrižju interesov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | V okviru prednostne naloge
  Evropske
  komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora (3), podprte z revidirano strategijo Unije za biogospodarstvo (4), strategijo EU za biotsko raznovrstnost (5), sporočilom Čist planet za vse (6), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (7) in novim sporočilom o strategiji „od vil do vilic“ (8), bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP, regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin – vključno z odpadki, ostanki in stranskimi
  tokov
   – ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko rast
  in
  razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

V okviru prednostne naloge
  Evropske
  komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora (3), podprte z revidirano strategijo Unije za biogospodarstvo (4), strategijo EU za biotsko raznovrstnost (5), sporočilom Čist planet za vse (6), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (7) in novim sporočilom o strategiji „od vil do vilic“ (8), bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP, regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin – vključno z odpadki, ostanki in stranskimi
  tokov
   – ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko rast
  in
  razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega razvoja.

| (39) | V okviru prednostne naloge Komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora (3), podprte z revidirano strategijo Unije za biogospodarstvo (4), strategijo EU za biotsko raznovrstnost (5), sporočilom Čist planet za vse (6), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (7) in novim sporočilom o strategiji „od vil do vilic“ (8)

  ter cilji OZN glede trajnostnega razvoja
  , bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP
  in zagonskimi podjetji
  , regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin – vključno z odpadki, ostanki in stranskimi
  tokovi
   – ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko
  in družbeno
  rast
  ter
  razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega
  , gospodarskega in družbenega
  razvoja.
  Prispeva lahko tudi k prepoznavanju rešitev, pri katerih se uporabljajo tehnologije negativnih emisij. |
| --- | --- |

(39)

V okviru prednostne naloge Komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora (3), podprte z revidirano strategijo Unije za biogospodarstvo (4), strategijo EU za biotsko raznovrstnost (5), sporočilom Čist planet za vse (6), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (7) in novim sporočilom o strategiji „od vil do vilic“ (8)

  ter cilji OZN glede trajnostnega razvoja
  , bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP
  in zagonskimi podjetji
  , regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin – vključno z odpadki, ostanki in stranskimi
  tokovi
   – ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko
  in družbeno
  rast
  ter
  razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega
  , gospodarskega in družbenega
  razvoja.
  Prispeva lahko tudi k prepoznavanju rešitev, pri katerih se uporabljajo tehnologije negativnih emisij.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Skupno podjetje industrije na biološki osnovi, ustanovljeno v okviru programa Obzorje 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodnika in odpravlja njegove pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi. Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Skupno podjetje industrije na biološki osnovi, ustanovljeno v okviru programa Obzorje 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodnika in odpravlja njegove pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi. Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta.

| (40) | Skupno podjetje industrije na biološki osnovi, ustanovljeno v okviru programa Obzorje 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodnika in odpravlja njegove pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (
  vse tehnologije,
  kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi
  , ter predstavniki organizacij civilne družbe. Odprto bi moralo biti zlasti za manjše akterje
  . Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta
  ter ublažiti njihov morebitni družbeni in okoljski vpliv
  . |
| --- | --- |

(40)

Skupno podjetje industrije na biološki osnovi, ustanovljeno v okviru programa Obzorje 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodnika in odpravlja njegove pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (
  vse tehnologije,
  kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi
  , ter predstavniki organizacij civilne družbe. Odprto bi moralo biti zlasti za manjše akterje
  . Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta
  ter ublažiti njihov morebitni družbeni in okoljski vpliv
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Bistveno je, da se ti svetovalni organi vključijo v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v panogi in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Bistveno je, da se ti svetovalni organi vključijo v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v panogi in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili.

| (41) | Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Bistveno je, da se ti svetovalni organi vključijo v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v panogi in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili
  ter poskrbeli za okoljsko in socialno trajnostnost partnerstva
  . |
| --- | --- |

(41)

Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Bistveno je, da se ti svetovalni organi vključijo v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v panogi in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili
  ter poskrbeli za okoljsko in socialno trajnostnost partnerstva
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora glede zmanjševanja vpliva na okolje,
  in sicer
  55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 in podnebni nevtralnosti do leta 2050. Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora glede zmanjševanja vpliva na okolje,
  in sicer
  55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 in podnebni nevtralnosti do leta 2050. Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku.

| (42) | Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora
  in Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (evropska podnebna pravila)
  glede zmanjševanja vpliva na okolje,
  tj. k
  55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 in podnebni nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050
  v skladu s Pariškim sporazumom
  . Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku. |
| --- | --- |

(42)

Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora
  in Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (evropska podnebna pravila)
  glede zmanjševanja vpliva na okolje,
  tj. k
  55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 in podnebni nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050
  v skladu s Pariškim sporazumom
  . Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (44a) | Čisto in trajnostno letalstvo, ki se zaradi pandemije COVID-19 spopada s pomembnimi izzivi, je bilo prepoznano kot ključni element za uspeh Unije v zelo konkurenčnem svetu. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi lahko bazo za podporo raziskavam na področju aeronavtike razširilo na različne načine. Pripomoglo bi lahko k uvozu novih znanj, rešitev in potenciala za inovacije, tako da bi poiskalo zamisli v drugih vedah in panogah. Študentom bi lahko omogočilo, da prispevajo v industrijskem okolju, zlasti v MSP. Uspešno sodelovanje med skupnimi podjetji in akademskimi organizacijami lahko pripelje do sponzorskih raziskovalnih pogodb, financiranega sodelovanja, programov pripravništva za študente, souporabe specializiranih zmogljivosti, z industrijo povezanih programov ter dodeljevanja nepovratnih sredstev in nagrad, kar vse oživlja akademsko skupnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44a)

Čisto in trajnostno letalstvo, ki se zaradi pandemije COVID-19 spopada s pomembnimi izzivi, je bilo prepoznano kot ključni element za uspeh Unije v zelo konkurenčnem svetu. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi lahko bazo za podporo raziskavam na področju aeronavtike razširilo na različne načine. Pripomoglo bi lahko k uvozu novih znanj, rešitev in potenciala za inovacije, tako da bi poiskalo zamisli v drugih vedah in panogah. Študentom bi lahko omogočilo, da prispevajo v industrijskem okolju, zlasti v MSP. Uspešno sodelovanje med skupnimi podjetji in akademskimi organizacijami lahko pripelje do sponzorskih raziskovalnih pogodb, financiranega sodelovanja, programov pripravništva za študente, souporabe specializiranih zmogljivosti, z industrijo povezanih programov ter dodeljevanja nepovratnih sredstev in nagrad, kar vse oživlja akademsko skupnost.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Evropa se srečuje z izzivom, da mora igrati vodilno vlogo pri internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke na svetovnem trgu. Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Evropa se srečuje z izzivom, da mora igrati vodilno vlogo pri internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke na svetovnem trgu. Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih.

| (47) | Evropa se srečuje z izzivom, da mora igrati
  globalno
  vodilno vlogo pri internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov
  in okoljskih vplivov
  v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke
  in storitve
  na svetovnem trgu
  , pa tudi pravico do povezljivosti in konkurenčnost sektorja
  . Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih. |
| --- | --- |

(47)

Evropa se srečuje z izzivom, da mora igrati
  globalno
  vodilno vlogo pri internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov
  in okoljskih vplivov
  v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke
  in storitve
  na svetovnem trgu
  , pa tudi pravico do povezljivosti in konkurenčnost sektorja
  . Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno močno povečalo, saj so vse države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum Konference pogodbenic (COP21). Komisija je ob koncu leta 2019 predstavila evropski zeleni dogovor, katerega namen je Unijo do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva
  in
  shranjevanje energije. Vodik je pomemben v sporočilih iz julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo in strategiji EU za povezovanje energetskega sistema ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki
  združuje
  vse deležnike, da bi
  opredelili
  tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe
  in
  regulativne ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno močno povečalo, saj so vse države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum Konference pogodbenic (COP21). Komisija je ob koncu leta 2019 predstavila evropski zeleni dogovor, katerega namen je Unijo do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva
  in
  shranjevanje energije. Vodik je pomemben v sporočilih iz julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo in strategiji EU za povezovanje energetskega sistema ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki
  združuje
  vse deležnike, da bi
  opredelili
  tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe
  in
  regulativne ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji.

| (48) | Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno močno povečalo, saj so vse države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum Konference pogodbenic (COP21). Komisija je ob koncu leta 2019 predstavila evropski zeleni dogovor, katerega namen je Unijo
  najpozneje
  do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva, shranjevanje energije
  ter tehnologije negativnih emisij
  . Vodik je pomemben v sporočilih iz julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo in strategiji EU za povezovanje energetskega sistema
  , v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik

   (1a)

  ,
  ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki
  bi moralo združiti
  vse deležnike, da bi
  ugotovili raziskovalne in infrastrukturne
  tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe
  ter
  regulativne
  in gospodarske
  ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji. |
| --- | --- |

(48)

Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno močno povečalo, saj so vse države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum Konference pogodbenic (COP21). Komisija je ob koncu leta 2019 predstavila evropski zeleni dogovor, katerega namen je Unijo
  najpozneje
  do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva, shranjevanje energije
  ter tehnologije negativnih emisij
  . Vodik je pomemben v sporočilih iz julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo in strategiji EU za povezovanje energetskega sistema
  , v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik

   (1a)

  ,
  ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki
  bi moralo združiti
  vse deležnike, da bi
  ugotovili raziskovalne in infrastrukturne
  tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe
  ter
  regulativne
  in gospodarske
  ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik (Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik ter Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2) v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki, prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik (Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik ter Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2) v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki, prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP.

| (49) | Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik (Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik ter Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2) v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki,
  letalstvu, pomorskem in tovornem
  prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP
  in zagonskih podjetij
  . |
| --- | --- |

(49)

Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik (Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik ter Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2) v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki,
  letalstvu, pomorskem in tovornem
  prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP
  in zagonskih podjetij
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo, nosilec energije in za shranjevanje energije, je bistveno, da partnerstvo za čisti vodik vzpostavi strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti za končno uporabo. Partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati s partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. Za ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Pobuda za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika. Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo, nosilec energije in za shranjevanje energije, je bistveno, da partnerstvo za čisti vodik vzpostavi strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti za končno uporabo. Partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati s partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. Za ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Pobuda za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika. Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij.

| (51) | Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo, nosilec energije in za shranjevanje energije, je bistveno, da partnerstvo za čisti vodik vzpostavi strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti za končno uporabo
  , in sodeluje v pomembnih projektih skupnega evropskega interesa (IPCEI)
  . Partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati
  in razviti sinergijo
  s partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. Za ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Pobuda za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika
  in infrastrukture
  . Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij. |
| --- | --- |

(51)

Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo, nosilec energije in za shranjevanje energije, je bistveno, da partnerstvo za čisti vodik vzpostavi strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti za končno uporabo
  , in sodeluje v pomembnih projektih skupnega evropskega interesa (IPCEI)
  . Partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati
  in razviti sinergijo
  s partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. Za ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Pobuda za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika
  in infrastrukture
  . Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Cilj evropskega zelenega dogovora je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v kateri do leta 2050 ne bo več neto emisij toplogrednih plinov in bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Prednostna področja vključujejo pospešitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Cilj evropskega zelenega dogovora je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v kateri do leta 2050 ne bo več neto emisij toplogrednih plinov in bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Prednostna področja vključujejo pospešitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost.

| (53) | Cilj evropskega zelenega dogovora je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim,
  energijsko učinkovitim in
  z viri gospodarnim
  trajnostnim
  in konkurenčnim gospodarstvom, v kateri do leta 2050 ne bo več neto emisij toplogrednih plinov in bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Prednostna področja vključujejo pospešitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost. |
| --- | --- |

(53)

Cilj evropskega zelenega dogovora je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim,
  energijsko učinkovitim in
  z viri gospodarnim
  trajnostnim
  in konkurenčnim gospodarstvom, v kateri do leta 2050 ne bo več neto emisij toplogrednih plinov in bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Prednostna področja vključujejo pospešitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Sporočilo Komisije
  o novi industrijski strategiji za Evropo (22) (marec 2020) poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope in izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Sporočilo Komisije
  o novi industrijski strategiji za Evropo (22) (marec 2020) poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope in izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti.

| (54) | Komisija v sporočilu
  o novi industrijski strategiji za Evropo (22) (marec 2020)
  , pa tudi v posodobljenem sporočilu iz maja 2021,
  poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope
  , spodbujajo okrevanje
  in izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti. |
| --- | --- |

(54)

Komisija v sporočilu
  o novi industrijski strategiji za Evropo (22) (marec 2020)
  , pa tudi v posodobljenem sporočilu iz maja 2021,
  poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope
  , spodbujajo okrevanje
  in izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (56) | Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve. Pri tem bi bilo treba izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnic ter povečajo zmogljivost, prilagodljivost in zanesljivost, ter delovati na temelju zanesljive referenčne funkcionalne arhitekture sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56)

Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve. Pri tem bi bilo treba izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnic ter povečajo zmogljivost, prilagodljivost in zanesljivost, ter delovati na temelju zanesljive referenčne funkcionalne arhitekture sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice.

| (56) | Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje
  , ki si prizadeva za najvišje standarde varnosti tako za končne uporabnike, vključno s potniki, in železniške delavce,
  z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve
  , tudi pri izdajanju vozovnic
  . Pri tem bi bilo treba izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnic ter povečajo zmogljivost, prilagodljivost, zanesljivost
  , varnost
  in
  vključevalnost
  , ter delovati na temelju zanesljive referenčne funkcionalne arhitekture sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice. |
| --- | --- |

(56)

Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje
  , ki si prizadeva za najvišje standarde varnosti tako za končne uporabnike, vključno s potniki, in železniške delavce,
  z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve
  , tudi pri izdajanju vozovnic
  . Pri tem bi bilo treba izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnic ter povečajo zmogljivost, prilagodljivost, zanesljivost
  , varnost
  in
  vključevalnost
  , ter delovati na temelju zanesljive referenčne funkcionalne arhitekture sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in
  njihovo opremo
  (infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene k zahtevam strank in operativnim potrebam, ki so skupno dogovorjene, ter k skupnim zahtevam strank in operativnim potrebam. Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti s hitrim in učinkovitim zagotavljanjem enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58)

Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in
  njihovo opremo
  (infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene k zahtevam strank in operativnim potrebam, ki so skupno dogovorjene, ter k skupnim zahtevam strank in operativnim potrebam. Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti s hitrim in učinkovitim zagotavljanjem enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore.

| (58) | Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in
  dobavitelji njihove opreme
  (
  npr.
  infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene k zahtevam strank in operativnim potrebam, ki so skupno dogovorjene, ter k skupnim zahtevam strank in operativnim potrebam
  , da bi v večji meri uveljavili pravice potnikov
  . Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti s hitrim in učinkovitim zagotavljanjem enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore
  ter upoštevanju potreb končnih uporabnikov, vključno s potniki, in delavcev, s posebnim poudarkom na varnosti in vključenosti
  . |
| --- | --- |

(58)

Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in
  dobavitelji njihove opreme
  (
  npr.
  infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene k zahtevam strank in operativnim potrebam, ki so skupno dogovorjene, ter k skupnim zahtevam strank in operativnim potrebam
  , da bi v večji meri uveljavili pravice potnikov
  . Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti s hitrim in učinkovitim zagotavljanjem enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore
  ter upoštevanju potreb končnih uporabnikov, vključno s potniki, in delavcev, s posebnim poudarkom na varnosti in vključenosti
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev
  trajnostnega razvoja Združenih narodov
  , zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in sporočila Za celovito strategijo z Afriko (23) je Komisija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu, s svetovno trgovino in turizmom. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji. Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju, kot je pri sedanji pobudi EDCTP2, bi moral biti obseg partnerstva razširjen, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev
  trajnostnega razvoja Združenih narodov
  , zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in sporočila Za celovito strategijo z Afriko (23) je Komisija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu, s svetovno trgovino in turizmom. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji. Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju, kot je pri sedanji pobudi EDCTP2, bi moral biti obseg partnerstva razširjen, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih.

| (61) | V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev
  OZN glede trajnostnega razvoja
  , zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in sporočila Za celovito strategijo z Afriko (23) je Komisija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu, s svetovno trgovino in turizmom. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti
  , izboljša in spodbuja
  zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji
  , in sicer s podpiranjem spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, z zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja ter z zagotavljanjem enakega in polnega dostopa do zdravja
  . Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju, kot je pri sedanji pobudi EDCTP2, bi moral biti obseg partnerstva razširjen, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih. |
| --- | --- |

(61)

V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev
  OZN glede trajnostnega razvoja
  , zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in sporočila Za celovito strategijo z Afriko (23) je Komisija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu, s svetovno trgovino in turizmom. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti
  , izboljša in spodbuja
  zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji
  , in sicer s podpiranjem spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, z zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja ter z zagotavljanjem enakega in polnega dostopa do zdravja
  . Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju, kot je pri sedanji pobudi EDCTP2, bi moral biti obseg partnerstva razširjen, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja. Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca – forum EDCTP – zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev povezav za sodelovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja. Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca – forum EDCTP – zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev povezav za sodelovanje.

| (62) | Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega
  , neprofitnega
  in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja
  . Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo vzpostaviti trdne vezi in sinergijo s pobudami, ki jih že izvaja Evropski razvojni sklad, in izboljšati usklajevanje na različnih področjih dejavnosti z ukrepi, ki jih v Afriki podpira Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, in sicer s sodelovanjem pri krepitvi zmogljivosti ter souporabo zmogljivosti in infrastrukture.
  Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca – forum EDCTP – zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev povezav za sodelovanje. |
| --- | --- |

(62)

Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega
  , neprofitnega
  in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja
  . Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo vzpostaviti trdne vezi in sinergijo s pobudami, ki jih že izvaja Evropski razvojni sklad, in izboljšati usklajevanje na različnih področjih dejavnosti z ukrepi, ki jih v Afriki podpira Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, in sicer s sodelovanjem pri krepitvi zmogljivosti ter souporabo zmogljivosti in infrastrukture.
  Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca – forum EDCTP – zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev povezav za sodelovanje.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (64) | Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina
  Evropske unije o temeljnih pravicah
  , Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v programu, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(64)

Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina
  Evropske unije o temeljnih pravicah
  , Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v programu, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva.

| (64) | Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v programu, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva
  , ki živijo v revnih okoljih
  .
  Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo podpreti tudi ustanovitev odborov za etiko v afriških državah, ki bi podpirali raziskovalne in inovacijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(64)

Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v programu, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva
  , ki živijo v revnih okoljih
  .
  Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo podpreti tudi ustanovitev odborov za etiko v afriških državah, ki bi podpirali raziskovalne in inovacijske dejavnosti.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (65) | Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte, upravičene do financiranja v okviru programa Obzorje Evropa in ustanovljene v državah v sestavi združenja za partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP). Subjekti s sedežem v drugih državah članicah Unije, pridruženih državah in državah podsaharske Afrike bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za določene teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Pred njihovo sklenitvijo bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, kadar subjekti s sedežem v tretji državi brez takega sporazuma sodelujejo pri financiranju v posrednem ukrepu:
  finančni koordinator ukrepa
  bi moral imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti v sporazumih o nepovratnih sredstvih pa bi morali biti prilagojeni, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(65)

Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte, upravičene do financiranja v okviru programa Obzorje Evropa in ustanovljene v državah v sestavi združenja za partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP). Subjekti s sedežem v drugih državah članicah Unije, pridruženih državah in državah podsaharske Afrike bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za določene teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Pred njihovo sklenitvijo bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, kadar subjekti s sedežem v tretji državi brez takega sporazuma sodelujejo pri financiranju v posrednem ukrepu:
  finančni koordinator ukrepa
  bi moral imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti v sporazumih o nepovratnih sredstvih pa bi morali biti prilagojeni, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja.

| (65) | Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte, upravičene do financiranja v okviru programa Obzorje Evropa in ustanovljene v državah v sestavi združenja za partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP). Subjekti s sedežem v drugih državah članicah Unije, pridruženih državah in državah podsaharske Afrike bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za določene teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Pred njihovo sklenitvijo bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, kadar subjekti s sedežem v tretji državi brez takega sporazuma sodelujejo pri financiranju v posrednem ukrepu:
  razen v primeru projektov, ki jih vodijo afriški subjekti in države,
  bi moral imeti
  finančni koordinator ukrepa
  sedež v državi članici ali pridruženi državi, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti v sporazumih o nepovratnih sredstvih pa bi morali biti prilagojeni, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja. |
| --- | --- |

(65)

Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte, upravičene do financiranja v okviru programa Obzorje Evropa in ustanovljene v državah v sestavi združenja za partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP). Subjekti s sedežem v drugih državah članicah Unije, pridruženih državah in državah podsaharske Afrike bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za določene teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Pred njihovo sklenitvijo bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, kadar subjekti s sedežem v tretji državi brez takega sporazuma sodelujejo pri financiranju v posrednem ukrepu:
  razen v primeru projektov, ki jih vodijo afriški subjekti in države,
  bi moral imeti
  finančni koordinator ukrepa
  sedež v državi članici ali pridruženi državi, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti v sporazumih o nepovratnih sredstvih pa bi morali biti prilagojeni, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 66

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (66) | V okviru prednostnih nalog Evropske komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP, postati bolj
  zelena
  , bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb
  Unije
  , ob hkratnem podpiranju inovativne in svetovno vodilne evropske farmacevtske industrije. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije
  , ki je temeljni kamen gospodarstva Unije
  ,
  ki temelji na znanju
  ,
  k povečani gospodarski dejavnosti
  pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu, ter
  tako predstavljati
  orodje za
  povečanje tehnološke neodvisnosti
  in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Take prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev: akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku (9) in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (10). Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno z novo industrijsko strategijo za Evropo (11), evropsko strategijo za zdravila (12) in strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (13). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(66)

V okviru prednostnih nalog Evropske komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP, postati bolj
  zelena
  , bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb
  Unije
  , ob hkratnem podpiranju inovativne in svetovno vodilne evropske farmacevtske industrije. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije
  , ki je temeljni kamen gospodarstva Unije
  ,
  ki temelji na znanju
  ,
  k povečani gospodarski dejavnosti
  pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu, ter
  tako predstavljati
  orodje za
  povečanje tehnološke neodvisnosti
  in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Take prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev: akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku (9) in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (10). Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno z novo industrijsko strategijo za Evropo (11), evropsko strategijo za zdravila (12) in strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (13).

| (66) | V okviru prednostnih nalog Evropske komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP
  in zagonskimi podjetji
  , postati bolj
  okoljsko trajnostna
  , bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov
  , izboljšane diagnostike, zdravljenj,
  in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči
  zdravstveni
  izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb
  pacientov
  , ob hkratnem podpiranju inovativne in svetovno vodilne evropske farmacevtske industrije. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu,
  ter tako izboljšati kakovost in razpoložljivost
  zdravstvenih
  storitev po vsej Uniji
  , ter
  delovati kot
  orodje za
  tehnološki razvoj in inovativne rešitve
  in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Take prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev:
  javnega sektorja,
  akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku (9)

  , misije programa Obzorje Evropa za boj proti raku
  in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (10)

  ter okrepiti tudi sodelovanje z različnimi evropskimi pobudami za boj proti redkim boleznim
  . Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno z novo industrijsko strategijo za Evropo (11)

  in njeno posodobitvijo
  , evropsko strategijo za zdravila (12) in strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (13).
  Prizadevati bi si bilo treba za sinergije z evropskim organom za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), da bi vzpostavili strukturni sodelovalni sistem, ki bi Uniji omogočal učinkovitejše predvidevanje in obravnavanje nevarnosti v zvezi z zdravjem. Tudi mehanizmi sodelovanja in sinergija s Programom EU za zdravje so koristni za povečanje pripravljenosti Unije


  na čezmejne nevarnosti za zdravje, krepitev zdravstvenih sistemov ter večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost inovativnih farmacevtskih izdelkov. Skupno podjetje bi moralo razviti sinergijo tudi s pobudami za vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter raziskovalnimi pobudami na področju redkih bolezni. |
| --- | --- |

(66)

V okviru prednostnih nalog Evropske komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP
  in zagonskimi podjetji
  , postati bolj
  okoljsko trajnostna
  , bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov
  , izboljšane diagnostike, zdravljenj,
  in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči
  zdravstveni
  izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb
  pacientov
  , ob hkratnem podpiranju inovativne in svetovno vodilne evropske farmacevtske industrije. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu,
  ter tako izboljšati kakovost in razpoložljivost
  zdravstvenih
  storitev po vsej Uniji
  , ter
  delovati kot
  orodje za
  tehnološki razvoj in inovativne rešitve
  in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Take prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev:
  javnega sektorja,
  akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku (9)

  , misije programa Obzorje Evropa za boj proti raku
  in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (10)

  ter okrepiti tudi sodelovanje z različnimi evropskimi pobudami za boj proti redkim boleznim
  . Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno z novo industrijsko strategijo za Evropo (11)

  in njeno posodobitvijo
  , evropsko strategijo za zdravila (12) in strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (13).
  Prizadevati bi si bilo treba za sinergije z evropskim organom za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), da bi vzpostavili strukturni sodelovalni sistem, ki bi Uniji omogočal učinkovitejše predvidevanje in obravnavanje nevarnosti v zvezi z zdravjem. Tudi mehanizmi sodelovanja in sinergija s Programom EU za zdravje so koristni za povečanje pripravljenosti Unije


  na čezmejne nevarnosti za zdravje, krepitev zdravstvenih sistemov ter večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost inovativnih farmacevtskih izdelkov. Skupno podjetje bi moralo razviti sinergijo tudi s pobudami za vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter raziskovalnimi pobudami na področju redkih bolezni.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 (14) bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“. Sodelovati morajo torej subjekti s področij biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije, vključno z družbami z digitalnega področja. Področje uporabe pobude bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente in/ali družbo zaradi resnosti bolezni in/ali števila prizadetih ljudi ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi, učinkovite, stroškovno učinkovite in cenovno
  dostopne
  za paciente
  in
  zdravstvene sisteme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 (14) bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“. Sodelovati morajo torej subjekti s področij biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije, vključno z družbami z digitalnega področja. Področje uporabe pobude bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente in/ali družbo zaradi resnosti bolezni in/ali števila prizadetih ljudi ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi, učinkovite, stroškovno učinkovite in cenovno
  dostopne
  za paciente
  in
  zdravstvene sisteme.

| (67) | Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 (14) bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“. Sodelovati morajo torej subjekti s področij biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije, vključno z družbami z digitalnega področja.
  Nova pobuda bi morala zagotoviti dejavno sodelovanje civilne družbe in organizacij pacientov.
  Področje uporabe pobude bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente
  , njihove družine
  in/ali družbo zaradi resnosti bolezni in/ali števila prizadetih ljudi
  ali ljudi, ki bi lahko bili prizadeti,
  ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi
  in paciente
  , učinkovite, stroškovno učinkovite
  , dostopne
  in cenovno
  ugodne
  za paciente
  ter
  zdravstvene sisteme
  in storitve, da bi se izboljšalo zdravje
  . |
| --- | --- |

(67)

Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 (14) bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“. Sodelovati morajo torej subjekti s področij biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije, vključno z družbami z digitalnega področja.
  Nova pobuda bi morala zagotoviti dejavno sodelovanje civilne družbe in organizacij pacientov.
  Področje uporabe pobude bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente
  , njihove družine
  in/ali družbo zaradi resnosti bolezni in/ali števila prizadetih ljudi
  ali ljudi, ki bi lahko bili prizadeti,
  ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi
  in paciente
  , učinkovite, stroškovno učinkovite
  , dostopne
  in cenovno
  ugodne
  za paciente
  ter
  zdravstvene sisteme
  in storitve, da bi se izboljšalo zdravje
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (68) | Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim pobude
  za zagotovitev
  , da
  se upoštevajo njihove
  potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni
  navzkrižij
  interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi ti prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(68)

Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim pobude
  za zagotovitev
  , da
  se upoštevajo njihove
  potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni
  navzkrižij
  interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi ti prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene.

| (68) | Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije
  in njihove družine, organizacije potrošnikov in pacientov
  , zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti,
  ter druge ustrezne skupine javnega interesa iz vse Unije,
  prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim pobude
  . Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo zagotoviti
  , da
  dejavnosti, ki jih izvaja, obravnavajo te
  potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni
  navzkrižja
  interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo
  potrebe pacientov in
  zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi ti prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene
  ali zadostno financirane
  . |
| --- | --- |

(68)

Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije
  in njihove družine, organizacije potrošnikov in pacientov
  , zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti,
  ter druge ustrezne skupine javnega interesa iz vse Unije,
  prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim pobude
  . Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo zagotoviti
  , da
  dejavnosti, ki jih izvaja, obravnavajo te
  potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni
  navzkrižja
  interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo
  potrebe pacientov in
  zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi ti prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene
  ali zadostno financirane
  .

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (70) | Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava pobude, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru pobude, medsektorskih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(70)

Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava pobude, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru pobude, medsektorskih.

| (70) | Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na
  nekonkurenčno in
  predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito
  in uspešno
  sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava pobude, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru pobude, medsektorskih. |
| --- | --- |

(70)

Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na
  nekonkurenčno in
  predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito
  in uspešno
  sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava pobude, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru pobude, medsektorskih.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (71) | Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju teh tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je avtonomija na področju digitalne tehnologije (30). Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71)

Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju teh tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je avtonomija na področju digitalne tehnologije (30). Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor.

| (71) | Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju teh tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je avtonomija na področju digitalne tehnologije (30). Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor.
  Pobude skupnega podjetja bi morala dopolnjevati tudi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije ter zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku. |
| --- | --- |

(71)

Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju teh tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je avtonomija na področju digitalne tehnologije (30). Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor.
  Pobude skupnega podjetja bi morala dopolnjevati tudi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije ter zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 72

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (72) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo
  Evrope
  , ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo ter zaupanjem, zanesljivostjo in varnostjo. Za razvoj novih tehnologij in hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sosednjih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(72)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo
  Evrope
  , ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo ter zaupanjem, zanesljivostjo in varnostjo. Za razvoj novih tehnologij in hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sosednjih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost.

| (72) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo
  Unije in njeno vodilno tehnološko vlogo
  , ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo
  , varstvom podatkov
  ter zaupanjem, zanesljivostjo in varnostjo
  na vseh ravneh vrednostnih verig
  . Za razvoj novih tehnologij
  , ki temeljijo na vgrajeni zasebnosti
  in
  varnosti, in njihovo
  hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje
  organizacij civilne družbe in
  ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sosednjih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost.
  Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo oblikovati tudi raziskovalne dejavnosti, da bi prispevalo k ciljem iz sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“. |
| --- | --- |

(72)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo
  Unije in njeno vodilno tehnološko vlogo
  , ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo
  , varstvom podatkov
  ter zaupanjem, zanesljivostjo in varnostjo
  na vseh ravneh vrednostnih verig
  . Za razvoj novih tehnologij
  , ki temeljijo na vgrajeni zasebnosti
  in
  varnosti, in njihovo
  hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje
  organizacij civilne družbe in
  ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sosednjih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost.
  Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo oblikovati tudi raziskovalne dejavnosti, da bi prispevalo k ciljem iz sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (73) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju, ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo
  ter zagotovitev delitev tveganj
  z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene programu Obzorje Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoja podjetja v sestavi (in druge pravne subjekte, dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov v Evropi). Sodelovanje držav članic bo dodatno olajšalo uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med vsemi deležniki in dejavnostmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(73)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju, ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo
  ter zagotovitev delitev tveganj
  z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene programu Obzorje Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoja podjetja v sestavi (in druge pravne subjekte, dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov v Evropi). Sodelovanje držav članic bo dodatno olajšalo uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med vsemi deležniki in dejavnostmi.

| (73) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju
  ter
  ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene programu Obzorje Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoja podjetja v sestavi (in druge pravne subjekte, dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov v Evropi). Sodelovanje držav članic bo dodatno olajšalo uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med vsemi deležniki in dejavnostmi. |
| --- | --- |

(73)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju
  ter
  ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene programu Obzorje Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoja podjetja v sestavi (in druge pravne subjekte, dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov v Evropi). Sodelovanje držav članic bo dodatno olajšalo uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med vsemi deležniki in dejavnostmi.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 74

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (74) | V skladu s [členom 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi
  morale sodelujoče države Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblastiti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih. Upravičenci bi morali s skupnim podjetjem podpisati sporazum o enkratnih nepovratnih sredstvih v skladu
  s 
  pravili programa Obzorje Evropa, vključno z ustreznim okvirom
  za
  pravice intelektualne lastnine, odvisno od programa Unije, ki podpira zadevno dejavnost dodeljevanja nepovratnih sredstev. Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obdelati zahtevke za povračilo stroškov in izvesti plačila upravičencem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(74)

V skladu s [členom 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi
  morale sodelujoče države Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblastiti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih. Upravičenci bi morali s skupnim podjetjem podpisati sporazum o enkratnih nepovratnih sredstvih v skladu
  s 
  pravili programa Obzorje Evropa, vključno z ustreznim okvirom
  za
  pravice intelektualne lastnine, odvisno od programa Unije, ki podpira zadevno dejavnost dodeljevanja nepovratnih sredstev. Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obdelati zahtevke za povračilo stroškov in izvesti plačila upravičencem
  .

| (74) | V skladu s [členom 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi
  morala skupna podjetja z usklajenim pristopom izvajati centralno upravljanje vseh finančnih prispevkov. Zato bi morale vse sodelujoče države s skupnim podjetjem skleniti upravne sporazume, v katerih bi bil določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom
  s 
  sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih.
  Za
  zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi strateškimi prednostnimi nalogami in v ustrezno utemeljenih primerih bi morale imeti sodelujoče države pravico veta glede uporabe svojih nacionalnih finančnih prispevkov za posamezne vložnike
  . |
| --- | --- |

(74)

V skladu s [členom 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi
  morala skupna podjetja z usklajenim pristopom izvajati centralno upravljanje vseh finančnih prispevkov. Zato bi morale vse sodelujoče države s skupnim podjetjem skleniti upravne sporazume, v katerih bi bil določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom
  s 
  sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih.
  Za
  zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi strateškimi prednostnimi nalogami in v ustrezno utemeljenih primerih bi morale imeti sodelujoče države pravico veta glede uporabe svojih nacionalnih finančnih prispevkov za posamezne vložnike
  .

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (77) | Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo (31) je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost
  in
  vpliv na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(77)

Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo (31) je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost
  in
  vpliv na okolje.

| (77) | Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo (31) je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost
  ter
  vpliv na
  podnebje in
  okolje. |
| --- | --- |

(77)

Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo (31) je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost
  ter
  vpliv na
  podnebje in
  okolje.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (78) | Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR) (32) je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše in bolj okolju
  prijazno
  . Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi (33). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78)

Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR) (32) je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše in bolj okolju
  prijazno
  . Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi (33).

| (78) | Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR) (32) je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše in bolj
  prijazno
  okolju
  in podnebju, in sicer v skladu z evropskim zelenim dogovorom in evropskimi podnebnimi pravili
  . Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi (33). |
| --- | --- |

(78)

Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR) (32) je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše in bolj
  prijazno
  okolju
  in podnebju, in sicer v skladu z evropskim zelenim dogovorom in evropskimi podnebnimi pravili
  . Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi (33).

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 79

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (79) | Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(79)

Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba.

| (79) | Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba
  , s čimer ne le izboljšuje učinkovitost posameznih letov, temveč omogoča tudi nenehno prilagajanje njegove skupne zmogljivosti glede na tehnološki napredek
  . |
| --- | --- |

(79)

Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba
  , s čimer ne le izboljšuje učinkovitost posameznih letov, temveč omogoča tudi nenehno prilagajanje njegove skupne zmogljivosti glede na tehnološki napredek
  .

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 81

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (81) | Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja SESAR 3 bi morali
  biti
  krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi,
  pomoč
  pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter
  povečevanje njegove odpornosti
  in
  prilagodljivosti
  nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko okrevanje in rast.
  Razviti in pospešiti bi moralo
  uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(81)

Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja SESAR 3 bi morali
  biti
  krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi,
  pomoč
  pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter
  povečevanje njegove odpornosti
  in
  prilagodljivosti
  nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko okrevanje in rast.
  Razviti in pospešiti bi moralo
  uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu.

| (81) | Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja SESAR 3 bi morali
  omogočati podpiranje ukrepov za
  krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi,
  kar bi nato pomagalo
  pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter
  povečalo njegovo odpornost
  in
  prilagodljivost
  nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo
  pomagati
  okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko
  in socialno
  okrevanje in rast.
  Podpreti bi moralo razvoj in pospešiti
  uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu. |
| --- | --- |

(81)

Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja SESAR 3 bi morali
  omogočati podpiranje ukrepov za
  krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi,
  kar bi nato pomagalo
  pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter
  povečalo njegovo odpornost
  in
  prilagodljivost
  nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo
  pomagati
  okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko
  in socialno
  okrevanje in rast.
  Podpreti bi moralo razvoj in pospešiti
  uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 83

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (83) | Sodelovanje v Skupnem podjetju SESAR 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih programu Obzorje Evropa, vključno z MSP, na podlagi raznih oblik sodelovanja. Zlasti bi moralo sodelovanje zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in strokovnim osebjem ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(83)

Sodelovanje v Skupnem podjetju SESAR 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih programu Obzorje Evropa, vključno z MSP, na podlagi raznih oblik sodelovanja. Zlasti bi moralo sodelovanje zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in strokovnim osebjem ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov.

| (83) | Sodelovanje v Skupnem podjetju SESAR 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih programu Obzorje Evropa, vključno z MSP,
  znanstvenimi strokovnjaki in ustreznimi organizacijami civilne družbe, med drugim tudi na področju okolja in podnebja,
  na podlagi raznih oblik sodelovanja. Zlasti bi moralo sodelovanje zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in strokovnim osebjem ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. |
| --- | --- |

(83)

Sodelovanje v Skupnem podjetju SESAR 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih programu Obzorje Evropa, vključno z MSP,
  znanstvenimi strokovnjaki in ustreznimi organizacijami civilne družbe, med drugim tudi na področju okolja in podnebja,
  na podlagi raznih oblik sodelovanja. Zlasti bi moralo sodelovanje zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in strokovnim osebjem ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (86) | Agencija organizacije Eurocontrol ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe organizacije Eurocontrol. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji
  prek skupne zaledne službe
  pridobiti le malo potencialnih sinergij. Iz tega razloga bi se moralo Skupno podjetje SESAR 3 odločiti za izvzetje iz funkcij skupne zaledne službe, vzpostavljenih s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(86)

Agencija organizacije Eurocontrol ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe organizacije Eurocontrol. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji
  prek skupne zaledne službe
  pridobiti le malo potencialnih sinergij. Iz tega razloga bi se moralo Skupno podjetje SESAR 3 odločiti za izvzetje iz funkcij skupne zaledne službe, vzpostavljenih s to uredbo.

| (86) | Agencija organizacije Eurocontrol ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe organizacije Eurocontrol. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji pridobiti le malo potencialnih sinergij. Iz tega razloga bi se moralo Skupno podjetje SESAR 3 odločiti za izvzetje iz funkcij skupne zaledne službe, vzpostavljenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(86)

Agencija organizacije Eurocontrol ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe organizacije Eurocontrol. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji pridobiti le malo potencialnih sinergij. Iz tega razloga bi se moralo Skupno podjetje SESAR 3 odločiti za izvzetje iz funkcij skupne zaledne službe, vzpostavljenih s to uredbo.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 88

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (88) | Glede na prednostne naloge
  Evropske
  komisije za obdobje 2019–-2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, postavljene v okviru njenih sporočil o „oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope“, mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi
  svoje
  tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G, kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(88)

Glede na prednostne naloge
  Evropske
  komisije za obdobje 2019–-2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, postavljene v okviru njenih sporočil o „oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope“, mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi
  svoje
  tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G, kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G.

| (88) | Glede na prednostne naloge Komisije za obdobje 2019–-2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, postavljene v okviru njenih sporočil o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope
  in Digitalnem kompasu do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje
  , mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi
  svojo bazo znanja in
  tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G
  ter novih komunikacijskih tehnologij
  , kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov
  , organizacij civilne družbe
  in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G. |
| --- | --- |

(88)

Glede na prednostne naloge Komisije za obdobje 2019–-2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, postavljene v okviru njenih sporočil o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope
  in Digitalnem kompasu do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje
  , mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi
  svojo bazo znanja in
  tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G
  ter novih komunikacijskih tehnologij
  , kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov
  , organizacij civilne družbe
  in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 89

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (89) | Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G. Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, tehnološko neodvisnostjo, zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bo obseg raziskav in inovacij razširilo z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(89)

Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G. Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, tehnološko neodvisnostjo, zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bo obseg raziskav in inovacij razširilo z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji.

| (89) | Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G
  ter druga komunikacijska omrežja
  . Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, tehnološko neodvisnostjo
  in odpornostjo
  , zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bo obseg raziskav in inovacij razširilo z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih
  in socialnih
  sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji. |
| --- | --- |

(89)

Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G
  ter druga komunikacijska omrežja
  . Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, tehnološko neodvisnostjo
  in odpornostjo
  , zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bo obseg raziskav in inovacij razširilo z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih
  in socialnih
  sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (91) | Napredne infrastrukture 5G
  bodo
  podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da uvede tehnologijo 6G. Program Instrument za povezovanje Evrope 2 – Digitalno ter program za digitalno Evropo in program InvestEU omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno
  usklajevati
  vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. V teh načrtih bi morali biti med drugim določeni časovni načrti uvajanja v uporabo, glavne možnosti za modele sodelovanja in druge strateške zadeve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(91)

Napredne infrastrukture 5G
  bodo
  podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da uvede tehnologijo 6G. Program Instrument za povezovanje Evrope 2 – Digitalno ter program za digitalno Evropo in program InvestEU omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno
  usklajevati
  vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. V teh načrtih bi morali biti med drugim določeni časovni načrti uvajanja v uporabo, glavne možnosti za modele sodelovanja in druge strateške zadeve.

| (91) | Napredne infrastrukture 5G
  so lahko
  podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da
  na pregleden in odprt način
  uvede tehnologijo 6G
  , saj bi z oblikovanjem svetovnih standardov 6G znižali stroške, vzpostavili učinkovitejše digitalne dobavne verige in pospešili inovacije
  . Program Instrument za povezovanje Evrope 2 – Digitalno ter program za digitalno Evropo in program InvestEU omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno
  omogočiti
  vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. V teh načrtih bi morali biti med drugim določeni časovni načrti uvajanja v uporabo
  , tehnološka priporočila
  , glavne možnosti za modele sodelovanja in druge strateške zadeve. |
| --- | --- |

(91)

Napredne infrastrukture 5G
  so lahko
  podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da
  na pregleden in odprt način
  uvede tehnologijo 6G
  , saj bi z oblikovanjem svetovnih standardov 6G znižali stroške, vzpostavili učinkovitejše digitalne dobavne verige in pospešili inovacije
  . Program Instrument za povezovanje Evrope 2 – Digitalno ter program za digitalno Evropo in program InvestEU omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno
  omogočiti
  vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. V teh načrtih bi morali biti med drugim določeni časovni načrti uvajanja v uporabo
  , tehnološka priporočila
  , glavne možnosti za modele sodelovanja in druge strateške zadeve.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| S to uredbo se ustanovi devet skupnih podjetij v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije za izvajanje institucionaliziranih evropskih partnerstev, opredeljenih v [členu 2(3)] in navedenih v [členu 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Opredeljuje
  njihove cilje in naloge, članstvo, organizacijo in druga pravila delovanja. | S to uredbo se ustanovi devet skupnih podjetij v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije za izvajanje institucionaliziranih evropskih partnerstev, opredeljenih v [členu 2(3)] in navedenih v [členu 8(1)(c)]
  in Prilogi III
  uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Uredba določa
  njihove cilje in naloge, članstvo, organizacijo in druga pravila delovanja
  , vključno s pravili o preglednosti in odgovornosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

S to uredbo se ustanovi devet skupnih podjetij v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije za izvajanje institucionaliziranih evropskih partnerstev, opredeljenih v [členu 2(3)] in navedenih v [členu 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Opredeljuje
  njihove cilje in naloge, članstvo, organizacijo in druga pravila delovanja.

S to uredbo se ustanovi devet skupnih podjetij v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije za izvajanje institucionaliziranih evropskih partnerstev, opredeljenih v [členu 2(3)] in navedenih v [členu 8(1)(c)]
  in Prilogi III
  uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Uredba določa
  njihove cilje in naloge, članstvo, organizacijo in druga pravila delovanja
  , vključno s pravili o preglednosti in odgovornosti
  .

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a. | „pridruženi subjekti“ pomeni subjekte, kot so opredeljeni v členu 187(1) finančne uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9. | „dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost
  zunaj glavnega dela
  programa dela, ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, vendar prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ustvarja pomembno dodano vrednost Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.

„dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost
  zunaj glavnega dela
  programa dela, ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, vendar prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ustvarja pomembno dodano vrednost Unije;

| 9. | „dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost
  , ki je vključena v letni načrt dodatnih dejavnosti, priložen h glavnemu delu
  programa dela,
  in
  ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, vendar prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ustvarja pomembno dodano vrednost
  Unije in prispeva k politikam
  Unije; |
| --- | --- |

9.

„dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost
  , ki je vključena v letni načrt dodatnih dejavnosti, priložen h glavnemu delu
  programa dela,
  in
  ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, vendar prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ustvarja pomembno dodano vrednost
  Unije in prispeva k politikam
  Unije;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupna podjetja iz člena 3 prispevajo k splošnim ciljem uredbe o programu Obzorje Evropa, kot so navedeni v [členu 3] navedene uredbe. | 1.   Skupna podjetja iz člena 3 prispevajo k splošnim
  in specifičnim
  ciljem uredbe o programu Obzorje Evropa, kot so navedeni v [členu 3] navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Skupna podjetja iz člena 3 prispevajo k splošnim ciljem uredbe o programu Obzorje Evropa, kot so navedeni v [členu 3] navedene uredbe.

1.   Skupna podjetja iz člena 3 prispevajo k splošnim
  in specifičnim
  ciljem uredbe o programu Obzorje Evropa, kot so navedeni v [členu 3] navedene uredbe.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupna podjetja
  z udeležbo in zavezanostjo partnerjev snovanju in izvajanju programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti
  uresničujejo naslednje splošne cilje: | 2.   Skupna podjetja uresničujejo naslednje splošne cilje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupna podjetja
  z udeležbo in zavezanostjo partnerjev snovanju in izvajanju programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti
  uresničujejo naslednje splošne cilje:

2.   Skupna podjetja uresničujejo naslednje splošne cilje:

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepiti in povezovati znanstvene in tehnološke zmogljivosti Unije, da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja, zlasti za spopadanje z globalnimi izzivi, zaščito konkurenčnosti Unije, trajnostnost
  in
  prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

krepiti in povezovati znanstvene in tehnološke zmogljivosti Unije, da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja, zlasti za spopadanje z globalnimi izzivi, zaščito konkurenčnosti Unije, trajnostnost
  in
  prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru;

in

| (a) | krepiti in povezovati znanstvene
  , inovacijske
  in tehnološke zmogljivosti Unije
  , držav članic in regij
  , da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja, zlasti za spopadanje z globalnimi
  družbenimi
  izzivi, zaščito
  in krepitev
  konkurenčnosti Unije,
  evropsko dodano vrednost, odpornost in
  trajnostnost
  ter
  prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru; |
| --- | --- |

(a)

krepiti in povezovati znanstvene
  , inovacijske
  in tehnološke zmogljivosti Unije
  , držav članic in regij
  , da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja, zlasti za spopadanje z globalnimi
  družbenimi
  izzivi, zaščito
  in krepitev
  konkurenčnosti Unije,
  evropsko dodano vrednost, odpornost in
  trajnostnost
  ter
  prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru;

, inovacijske

, držav članic in regij

družbenimi

in krepitev

evropsko dodano vrednost, odpornost in

ter

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo vrednostnih verig Unije in
  odprto
  strateško avtonomijo Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu z industrijsko strategijo za Evropo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo vrednostnih verig Unije in
  odprto
  strateško avtonomijo Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu z industrijsko strategijo za Evropo;

odprto

| (b) | zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo
  in odpornost
  vrednostnih verig Unije in
  ohranjati
  strateško avtonomijo Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu z industrijsko strategijo
  in strategijo za MSP
  za Evropo
  , evropskim zelenim dogovorom, drugimi politikami Unije in evropskim načrtom za okrevanje, pri tem pa ohranjati odprto gospodarstvo
  ; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo
  in odpornost
  vrednostnih verig Unije in
  ohranjati
  strateško avtonomijo Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu z industrijsko strategijo
  in strategijo za MSP
  za Evropo
  , evropskim zelenim dogovorom, drugimi politikami Unije in evropskim načrtom za okrevanje, pri tem pa ohranjati odprto gospodarstvo
  ;

in odpornost

ohranjati

in strategijo za MSP

, evropskim zelenim dogovorom, drugimi politikami Unije in evropskim načrtom za okrevanje, pri tem pa ohranjati odprto gospodarstvo

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih globalnih družbenih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije,
  zlasti za izpolnjevanje ciljev
  trajnostnega razvoja
  Združenih narodov
  in
  doseganje podnebne nevtralnosti
  v Uniji do leta 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih globalnih družbenih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije,
  zlasti za izpolnjevanje ciljev
  trajnostnega razvoja
  Združenih narodov
  in
  doseganje podnebne nevtralnosti
  v Uniji do leta 2050.

zlasti za izpolnjevanje ciljev

Združenih narodov

doseganje podnebne nevtralnosti

| (c) | razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih
  , digitalnih
  in drugih globalnih družbenih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije,
  pospeševati gospodarsko rast Unije in podpirati inovacijski ekosistem, pri tem pa doseči cilje OZN glede
  trajnostnega razvoja in
  podnebno nevtralnost
  v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050
  , v skladu s Pariškim sporazumom
  . |
| --- | --- |

(c)

razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih
  , digitalnih
  in drugih globalnih družbenih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije,
  pospeševati gospodarsko rast Unije in podpirati inovacijski ekosistem, pri tem pa doseči cilje OZN glede
  trajnostnega razvoja in
  podnebno nevtralnost
  v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050
  , v skladu s Pariškim sporazumom
  .

, digitalnih

pospeševati gospodarsko rast Unije in podpirati inovacijski ekosistem, pri tem pa doseči cilje OZN glede

podnebno nevtralnost

najpozneje

, v skladu s Pariškim sporazumom

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka a

Člen 4 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | povečati kritično maso
  in
  znanstvene zmogljivosti v medsektorskih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah po vsej Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

povečati kritično maso
  in
  znanstvene zmogljivosti v medsektorskih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah po vsej Uniji;

in

| (a) | povečati kritično maso
  ter
  znanstvene
  in tehnološke
  zmogljivosti v 
  sodelovalnih,
  medsektorskih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(a)

povečati kritično maso
  ter
  znanstvene
  in tehnološke
  zmogljivosti v 
  sodelovalnih,
  medsektorskih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah po vsej Uniji;

ter

in tehnološke

sodelovalnih,

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka b

Člen 4 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pospešiti
  družbeni, ekološki
  in
  gospodarski
  prehod na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pospešiti
  družbeni, ekološki
  in
  gospodarski
  prehod na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora;

družbeni, ekološki

gospodarski

| (b) | pospešiti
  zeleni
  in
  digitalni
  prehod na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s 
  podnebnimi in energetskimi
  cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora
  in evropskih podnebnih pravil, pa tudi za prispevanje k okolju z ničelnim onesnaževanjem in brez strupov ter za ohranjanje in obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti
  zeleni
  in
  digitalni
  prehod na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s 
  podnebnimi in energetskimi
  cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora
  in evropskih podnebnih pravil, pa tudi za prispevanje k okolju z ničelnim onesnaževanjem in brez strupov ter za ohranjanje in obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti
  ;

zeleni

digitalni

podnebnimi in energetskimi

in evropskih podnebnih pravil, pa tudi za prispevanje k okolju z ničelnim onesnaževanjem in brez strupov ter za ohranjanje in obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka c

Člen 4 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | povečati inovacijske zmogljivosti
  in
  uspešnost obstoječih in novih evropskih
  raziskovalnih
  in
  inovacijskih
  vrednostnih verig, tudi v 
  malih
  in
  srednjih
  podjetjih
  (MSP)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

povečati inovacijske zmogljivosti
  in
  uspešnost obstoječih in novih evropskih
  raziskovalnih
  in
  inovacijskih
  vrednostnih verig, tudi v 
  malih
  in
  srednjih
  podjetjih
  (MSP)
  ;

in

raziskovalnih

inovacijskih

malih

srednjih

(MSP)

| (c) | povečati
  raziskovalne in
  inovacijske zmogljivosti
  ter
  uspešnost obstoječih in novih evropskih
  ekosistemov
  in vrednostnih verig, tudi v 
  MSP
  in
  zagonskih
  podjetjih; |
| --- | --- |

(c)

povečati
  raziskovalne in
  inovacijske zmogljivosti
  ter
  uspešnost obstoječih in novih evropskih
  ekosistemov
  in vrednostnih verig, tudi v 
  MSP
  in
  zagonskih
  podjetjih;

raziskovalne in

ter

ekosistemov

MSP

zagonskih

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka d

Člen 4 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih, tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov, državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih, tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov, državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo;

| (d) | pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev
  , tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti
  v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih
  ter industrijskih
  ekosistemih
  in končno tudi v družbi
  , tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov,
  vključno z MSP, zagonskimi podjetji, potrošniških organizacij
  , državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo; |
| --- | --- |

(d)

pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev
  , tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti
  v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih
  ter industrijskih
  ekosistemih
  in končno tudi v družbi
  , tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov,
  vključno z MSP, zagonskimi podjetji, potrošniških organizacij
  , državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo;

, tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti

ter industrijskih

in končno tudi v družbi

vključno z MSP, zagonskimi podjetji, potrošniških organizacij

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka d a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | prispevati k zmanjšanju pomanjkanja specifičnih znanj in spretnosti po vsej Uniji z ozaveščanjem in podporo pri krepitvi novega znanja in človeškega kapitala na svojih raziskovalnih področjih; prispevati k hitrejšemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji evropskih delavcev ter k večji udeležbi MSP v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij; po vsej Uniji olajšati vključevanje ustreznih znanstvenih in inovacijskih kompetenc v evropske raziskovalne in inovacijske ekosisteme in vrednostne verige; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

prispevati k zmanjšanju pomanjkanja specifičnih znanj in spretnosti po vsej Uniji z ozaveščanjem in podporo pri krepitvi novega znanja in človeškega kapitala na svojih raziskovalnih področjih; prispevati k hitrejšemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji evropskih delavcev ter k večji udeležbi MSP v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij; po vsej Uniji olajšati vključevanje ustreznih znanstvenih in inovacijskih kompetenc v evropske raziskovalne in inovacijske ekosisteme in vrednostne verige;

prispevati k zmanjšanju pomanjkanja specifičnih znanj in spretnosti po vsej Uniji z ozaveščanjem in podporo pri krepitvi novega znanja in človeškega kapitala na svojih raziskovalnih področjih; prispevati k hitrejšemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji evropskih delavcev ter k večji udeležbi MSP v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij; po vsej Uniji olajšati vključevanje ustreznih znanstvenih in inovacijskih kompetenc v evropske raziskovalne in inovacijske ekosisteme in vrednostne verige;

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka e

Člen 4 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotavljati izboljšave za okolje in
  produktivnost
  pri novih izdelkih in storitvah z izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zagotavljati izboljšave za okolje in
  produktivnost
  pri novih izdelkih in storitvah z izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije.

produktivnost

| (e) | zagotavljati izboljšave za okolje
  ter dosegati prihranke energije
  in
  virov, pa tudi izboljšave glede trajnostnosti, družbenih vidikov, produktivnosti in krožnosti
  pri novih izdelkih
  , tehnologijah, uporabi
  in storitvah z 
  medsebojnim povezovanjem in popolnim
  izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati izboljšave za okolje
  ter dosegati prihranke energije
  in
  virov, pa tudi izboljšave glede trajnostnosti, družbenih vidikov, produktivnosti in krožnosti
  pri novih izdelkih
  , tehnologijah, uporabi
  in storitvah z 
  medsebojnim povezovanjem in popolnim
  izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije.

ter dosegati prihranke energije

virov, pa tudi izboljšave glede trajnostnosti, družbenih vidikov, produktivnosti in krožnosti

, tehnologijah, uporabi

medsebojnim povezovanjem in popolnim

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka e a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | prispevati k premostitvi razkoraka med spoloma na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v Evropi ter k vključevanju vidika spola v rezultate raziskav, ki se razvijajo v okviru evropskih partnerstev, in s tem doseči boljšo usklajenost evropskih partnerstev s cilji Komisije glede enakosti spolov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

prispevati k premostitvi razkoraka med spoloma na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v Evropi ter k vključevanju vidika spola v rezultate raziskav, ki se razvijajo v okviru evropskih partnerstev, in s tem doseči boljšo usklajenost evropskih partnerstev s cilji Komisije glede enakosti spolov;

prispevati k premostitvi razkoraka med spoloma na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v Evropi ter k vključevanju vidika spola v rezultate raziskav, ki se razvijajo v okviru evropskih partnerstev, in s tem doseči boljšo usklajenost evropskih partnerstev s cilji Komisije glede enakosti spolov;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 – točka e b (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | iskati načine za obveščanje študentov, ki bi želeli nadaljevati poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na drugih področjih, povezanih z operativnimi dejavnostmi skupnih podjetij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

iskati načine za obveščanje študentov, ki bi želeli nadaljevati poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na drugih področjih, povezanih z operativnimi dejavnostmi skupnih podjetij;

iskati načine za obveščanje študentov, ki bi želeli nadaljevati poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na drugih področjih, povezanih z operativnimi dejavnostmi skupnih podjetij;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Skupna podjetja pri izvajanju svojih raziskovalnih dejavnosti iščejo sinergijo med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, drugimi pobudami programa Obzorje Evropa ter vsemi programi Unije, povezanimi z raziskavami, inovacijami in konkurenčnostjo. Poleg tega skupna podjetja na svojih znanstvenih področjih tesno sodelujejo s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Skupna podjetja pri izvajanju svojih raziskovalnih dejavnosti iščejo sinergijo med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, drugimi pobudami programa Obzorje Evropa ter vsemi programi Unije, povezanimi z raziskavami, inovacijami in konkurenčnostjo. Poleg tega skupna podjetja na svojih znanstvenih področjih tesno sodelujejo s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe po vsej Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe po vsej Uniji;

| (a) | krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe
  in geografske uravnoteženosti
  po vsej Uniji
  , in sicer tudi udeležbe držav članic, ki imajo v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov skromne ali povprečne rezultate na področju inovacij
  ; |
| --- | --- |

(a)

krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe
  in geografske uravnoteženosti
  po vsej Uniji
  , in sicer tudi udeležbe držav članic, ki imajo v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov skromne ali povprečne rezultate na področju inovacij
  ;

in geografske uravnoteženosti

, in sicer tudi udeležbe držav članic, ki imajo v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov skromne ali povprečne rezultate na področju inovacij

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | spodbujati in nagrajevati znanstveno odličnost, tudi z zagotavljanjem, da se pri izvajanju dejavnosti upoštevajo najnovejša znanstvena dognanja in ugotovitve temeljnih raziskav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

spodbujati in nagrajevati znanstveno odličnost, tudi z zagotavljanjem, da se pri izvajanju dejavnosti upoštevajo najnovejša znanstvena dognanja in ugotovitve temeljnih raziskav;

spodbujati in nagrajevati znanstveno odličnost, tudi z zagotavljanjem, da se pri izvajanju dejavnosti upoštevajo najnovejša znanstvena dognanja in ugotovitve temeljnih raziskav;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | krepiti povezavo med raziskovalnimi, inovacijskimi in, kadar je ustrezno, izobraževalnimi
  ter
  drugimi politikami, vključno z dopolnjevanjem z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

krepiti povezavo med raziskovalnimi, inovacijskimi in, kadar je ustrezno, izobraževalnimi
  ter
  drugimi politikami, vključno z dopolnjevanjem z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije;

ter

| (c) | krepiti povezavo med raziskovalnimi, inovacijskimi in, kadar je ustrezno,
  politikami enakosti spolov ter
  izobraževalnimi
  in
  drugimi politikami, vključno z dopolnjevanjem z 
  znanji in spretnostmi,
  raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije; |
| --- | --- |

(c)

krepiti povezavo med raziskovalnimi, inovacijskimi in, kadar je ustrezno,
  politikami enakosti spolov ter
  izobraževalnimi
  in
  drugimi politikami, vključno z dopolnjevanjem z 
  znanji in spretnostmi,
  raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije;

politikami enakosti spolov ter

in

znanji in spretnostmi,

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujati odgovorne raziskave in inovacije, ob upoštevanju previdnostnega načela; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujati odgovorne raziskave in inovacije, ob upoštevanju previdnostnega načela;

spodbujati odgovorne raziskave in inovacije, ob upoštevanju previdnostnega načela;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c b (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | krepiti upoštevanje vidika spola na področju raziskav in inovacij, tudi v vseh skupnih podjetjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

krepiti upoštevanje vidika spola na področju raziskav in inovacij, tudi v vseh skupnih podjetjih;

krepiti upoštevanje vidika spola na področju raziskav in inovacij, tudi v vseh skupnih podjetjih;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka e

Člen 5 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | okrepiti mednarodno sodelovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

okrepiti mednarodno sodelovanje;

| (e) | okrepiti mednarodno sodelovanje
  v skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije ter spodbujati evropsko konkurenčnost in vodilni položaj v industriji, pri tem pa spoštovati strateško avtonomijo Unije, vendar hkrati ohraniti odprto gospodarstvo
  ; |
| --- | --- |

(e)

okrepiti mednarodno sodelovanje
  v skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije ter spodbujati evropsko konkurenčnost in vodilni položaj v industriji, pri tem pa spoštovati strateško avtonomijo Unije, vendar hkrati ohraniti odprto gospodarstvo
  ;

v skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije ter spodbujati evropsko konkurenčnost in vodilni položaj v industriji, pri tem pa spoštovati strateško avtonomijo Unije, vendar hkrati ohraniti odprto gospodarstvo

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka f

Člen 5 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | povečati ozaveščenost javnosti, sprejemanje, povpraševanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem državljanov in končnih uporabnikov v procese skupnega snovanja in soustvarjanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

povečati ozaveščenost javnosti, sprejemanje, povpraševanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem državljanov in končnih uporabnikov v procese skupnega snovanja in soustvarjanja;

| (f) | povečati ozaveščenost javnosti, sprejemanje, povpraševanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem državljanov
  , organizacij civilne družbe, potrošniških organizacij
  in končnih uporabnikov
  , vključno z MSP in zagonskimi podjetji,
  v procese skupnega snovanja in soustvarjanja; |
| --- | --- |

(f)

povečati ozaveščenost javnosti, sprejemanje, povpraševanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem državljanov
  , organizacij civilne družbe, potrošniških organizacij
  in končnih uporabnikov
  , vključno z MSP in zagonskimi podjetji,
  v procese skupnega snovanja in soustvarjanja;

, organizacij civilne družbe, potrošniških organizacij

, vključno z MSP in zagonskimi podjetji,

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | spodbujati
  izkoriščanje
  rezultatov raziskav in inovacij ter
  dejavno razširjati
  in
  izkoriščati rezultate
  ,
  zlasti za spodbujanje zasebnih naložb
  in
  razvoj politike
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

spodbujati
  izkoriščanje
  rezultatov raziskav in inovacij ter
  dejavno razširjati
  in
  izkoriščati rezultate
  ,
  zlasti za spodbujanje zasebnih naložb
  in
  razvoj politike
  ;

izkoriščanje

dejavno razširjati

izkoriščati rezultate

zlasti za spodbujanje zasebnih naložb

razvoj politike

| (g) | spodbujati
  aktivno razširjanje, uporabo
  rezultatov raziskav in inovacij ter
  njihovo izkoriščanje, tudi za oblikovanje politike,
  in
  sicer s standardizacijo
  ,
  naročanjem inovativnih rešitev in predkomercialnim naročanjem, da bi pospešili proces uvajanja dosežkov raziskav
  in
  rezultatov na svojih raziskovalnih področjih na trg
  ; |
| --- | --- |

(g)

spodbujati
  aktivno razširjanje, uporabo
  rezultatov raziskav in inovacij ter
  njihovo izkoriščanje, tudi za oblikovanje politike,
  in
  sicer s standardizacijo
  ,
  naročanjem inovativnih rešitev in predkomercialnim naročanjem, da bi pospešili proces uvajanja dosežkov raziskav
  in
  rezultatov na svojih raziskovalnih področjih na trg
  ;

aktivno razširjanje, uporabo

njihovo izkoriščanje, tudi za oblikovanje politike,

sicer s standardizacijo

naročanjem inovativnih rešitev in predkomercialnim naročanjem, da bi pospešili proces uvajanja dosežkov raziskav

rezultatov na svojih raziskovalnih področjih na trg

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka h

Člen 5 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | pospeševati industrijsko preobrazbo, tudi z izboljšanimi znanjem in spretnostmi za inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

pospeševati industrijsko preobrazbo, tudi z izboljšanimi znanjem in spretnostmi za inovacije;

| (h) | pospeševati industrijsko preobrazbo
  in odpornost v vseh vrednostnih verigah
  , tudi z izboljšanimi znanjem in spretnostmi za inovacije; |
| --- | --- |

(h)

pospeševati industrijsko preobrazbo
  in odpornost v vseh vrednostnih verigah
  , tudi z izboljšanimi znanjem in spretnostmi za inovacije;

in odpornost v vseh vrednostnih verigah

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | dvigniti raven znanj in spretnosti ter izkušenj med študenti, predstavniki akademskega sveta in strokovnjaki v Uniji, in sicer s spodbujanjem oblikovanja posebnih univerzitetnih in izobraževalnih programov na različnih področjih, v katerih bo posebna pozornost namenjena vidiku spola in zagotavljanju kar največje geografske pokritosti v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

dvigniti raven znanj in spretnosti ter izkušenj med študenti, predstavniki akademskega sveta in strokovnjaki v Uniji, in sicer s spodbujanjem oblikovanja posebnih univerzitetnih in izobraževalnih programov na različnih področjih, v katerih bo posebna pozornost namenjena vidiku spola in zagotavljanju kar največje geografske pokritosti v Uniji;

dvigniti raven znanj in spretnosti ter izkušenj med študenti, predstavniki akademskega sveta in strokovnjaki v Uniji, in sicer s spodbujanjem oblikovanja posebnih univerzitetnih in izobraževalnih programov na različnih področjih, v katerih bo posebna pozornost namenjena vidiku spola in zagotavljanju kar največje geografske pokritosti v Uniji;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka i

Člen 5 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na evropski in svetovni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na evropski in svetovni ravni.

| (i) | podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi
  znanstvenih
  dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na
  nacionalni,
  evropski in svetovni ravni. |
| --- | --- |

(i)

podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi
  znanstvenih
  dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na
  nacionalni,
  evropski in svetovni ravni.

znanstvenih

nacionalni,

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih in konkurenčnih razpisih, razen
  če ni drugače določeno
  v njihovem programu dela; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih in konkurenčnih razpisih, razen
  če ni drugače določeno
  v njihovem programu dela;

če ni drugače določeno

| (a) | zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih
  , poštenih, preglednih
  in konkurenčnih razpisih, razen
  v utemeljenih primerih, ki se določijo
  v njihovem programu dela; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih
  , poštenih, preglednih
  in konkurenčnih razpisih, razen
  v utemeljenih primerih, ki se določijo
  v njihovem programu dela;

, poštenih, preglednih

v utemeljenih primerih, ki se določijo

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno;

| (b) | razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje
  in sinergijo
  z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje
  in sinergijo
  z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno;

in sinergijo

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka c

Člen 5 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | iščejo
  sinergije
  z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo
  uvajanje
  inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalno sodelovanje, kot so skladi kohezijske politike, v skladu s strategijami za pametno specializacijo, ter, kjer je ustrezno, možnosti za nadaljnje financiranje iz
  takih
  dejavnosti in programov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

iščejo
  sinergije
  z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo
  uvajanje
  inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalno sodelovanje, kot so skladi kohezijske politike, v skladu s strategijami za pametno specializacijo, ter, kjer je ustrezno, možnosti za nadaljnje financiranje iz
  takih
  dejavnosti in programov;

sinergije

uvajanje

takih

| (c) | iščejo
  in zagotavljajo učinkovito sinergijo
  z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo
  uporabo
  inovativnih rešitev
  in njihovo uvajanje na trg ter usposabljanje
  , izobraževanje in regionalno sodelovanje, kot so skladi kohezijske politike – v skladu s strategijami za pametno specializacijo
  –, iščejo pa tudi sinergijo z evropskimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka, in z ustreznimi industrijskimi zavezništvi ter dobrodelnimi ustanovami in skrbniškimi skladi
  ; |
| --- | --- |

(c)

iščejo
  in zagotavljajo učinkovito sinergijo
  z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo
  uporabo
  inovativnih rešitev
  in njihovo uvajanje na trg ter usposabljanje
  , izobraževanje in regionalno sodelovanje, kot so skladi kohezijske politike – v skladu s strategijami za pametno specializacijo
  –, iščejo pa tudi sinergijo z evropskimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka, in z ustreznimi industrijskimi zavezništvi ter dobrodelnimi ustanovami in skrbniškimi skladi
  ;

in zagotavljajo učinkovito sinergijo

uporabo

in njihovo uvajanje na trg ter usposabljanje

–, iščejo pa tudi sinergijo z evropskimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka, in z ustreznimi industrijskimi zavezništvi ter dobrodelnimi ustanovami in skrbniškimi skladi

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | krepijo povezavo med raziskavami, inovacijami in ukrepi, predvidenimi v sporočilu Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (program znanj in spretnosti za Evropo), zlasti med tistimi, ki so namenjeni razvoju znanj in spretnosti za podpiranje zelenega in digitalnega prehoda ter povečanju števila diplomantov na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, še posebej v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

krepijo povezavo med raziskavami, inovacijami in ukrepi, predvidenimi v sporočilu Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (program znanj in spretnosti za Evropo), zlasti med tistimi, ki so namenjeni razvoju znanj in spretnosti za podpiranje zelenega in digitalnega prehoda ter povečanju števila diplomantov na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, še posebej v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij;

krepijo povezavo med raziskavami, inovacijami in ukrepi, predvidenimi v sporočilu Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (program znanj in spretnosti za Evropo), zlasti med tistimi, ki so namenjeni razvoju znanj in spretnosti za podpiranje zelenega in digitalnega prehoda ter povečanju števila diplomantov na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, še posebej v industrijskih ekosistemih, povezanih z delovanjem skupnih podjetij;

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka d

Člen 5 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju ter drugim zahtevam programa Obzorje Evropa iz [členov 45 in 47] uredbe o programu Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju ter drugim zahtevam programa Obzorje Evropa iz [členov 45 in 47] uredbe o programu Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki;

| (d) | zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju
  , ne da bi se pri tem povečalo njihovo upravno breme ali upravno breme njihovih upravičencev,
  ter drugim zahtevam programa Obzorje Evropa iz [členov 45 in 47] uredbe o programu Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju
  , ne da bi se pri tem povečalo njihovo upravno breme ali upravno breme njihovih upravičencev,
  ter drugim zahtevam programa Obzorje Evropa iz [členov 45 in 47] uredbe o programu Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki;

, ne da bi se pri tem povečalo njihovo upravno breme ali upravno breme njihovih upravičencev,

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | spodbujajo udeležbo MSP v svojih dejavnostih
  in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP
  v skladu s cilji programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

spodbujajo udeležbo MSP v svojih dejavnostih
  in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP
  v skladu s cilji programa Obzorje Evropa;

in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP

| (e) | spodbujajo
  in zagotavljajo
  udeležbo MSP
  in zagonskih podjetij ter njihovih združenj
  v svojih dejavnostih
  ter MSP in zagonskim podjetjem pravočasno zagotavljajo informacije,
  v skladu s cilji programa Obzorje Evropa;
  po potrebi navedejo, pri katerih razpisih je usklajevalna vloga namenjena MSP ali zagonskim podjetjem; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo
  in zagotavljajo
  udeležbo MSP
  in zagonskih podjetij ter njihovih združenj
  v svojih dejavnostih
  ter MSP in zagonskim podjetjem pravočasno zagotavljajo informacije,
  v skladu s cilji programa Obzorje Evropa;
  po potrebi navedejo, pri katerih razpisih je usklajevalna vloga namenjena MSP ali zagonskim podjetjem;

in zagotavljajo

in zagonskih podjetij ter njihovih združenj

ter MSP in zagonskim podjetjem pravočasno zagotavljajo informacije,

po potrebi navedejo, pri katerih razpisih je usklajevalna vloga namenjena MSP ali zagonskim podjetjem;

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | oblikujejo ukrepe za privabljanje novih udeležencev, vključno z MSP, k raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim skupnih podjetij ter za širjenje sodelovalnih omrežij ter spodbujanje boljšega povezovanja obstoječih nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov in omrežij med seboj in na višjih ravneh, vse do evropske; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

oblikujejo ukrepe za privabljanje novih udeležencev, vključno z MSP, k raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim skupnih podjetij ter za širjenje sodelovalnih omrežij ter spodbujanje boljšega povezovanja obstoječih nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov in omrežij med seboj in na višjih ravneh, vse do evropske;

oblikujejo ukrepe za privabljanje novih udeležencev, vključno z MSP, k raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim skupnih podjetij ter za širjenje sodelovalnih omrežij ter spodbujanje boljšega povezovanja obstoječih nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov in omrežij med seboj in na višjih ravneh, vse do evropske;

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e b (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | spodbujajo in zagotavljajo vključevanje mladih raziskovalcev in postdoktorskih študentov v dejavnosti ustreznega skupnega podjetja, v tesni sinergiji z dejavnostmi programa Marie Skłodowska-Curie; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

spodbujajo in zagotavljajo vključevanje mladih raziskovalcev in postdoktorskih študentov v dejavnosti ustreznega skupnega podjetja, v tesni sinergiji z dejavnostmi programa Marie Skłodowska-Curie;

spodbujajo in zagotavljajo vključevanje mladih raziskovalcev in postdoktorskih študentov v dejavnosti ustreznega skupnega podjetja, v tesni sinergiji z dejavnostmi programa Marie Skłodowska-Curie;

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka f

Člen 5 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja,
  potrebne
  za doseganje ciljev iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja,
  potrebne
  za doseganje ciljev iz te uredbe;

potrebne

| (f) | mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja
  ter
  ,
  kadar je mogoče, tudi dodatne vire, ki so potrebni
  za doseganje ciljev iz te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja
  ter
  ,
  kadar je mogoče, tudi dodatne vire, ki so potrebni
  za doseganje ciljev iz te uredbe;

ter

kadar je mogoče, tudi dodatne vire, ki so potrebni

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka g

Člen 5 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe in ciljev iz [člena 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  [Priloge
   V] k navedeni uredbi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe in ciljev iz [člena 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  [Priloge
   V] k navedeni uredbi;

[Priloge

| (g) | spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe in ciljev iz [člena 45] uredbe o programu Obzorje Evropa
  ter iz [Prilog III
  in V] k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(g)

spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe in ciljev iz [člena 45] uredbe o programu Obzorje Evropa
  ter iz [Prilog III
  in V] k navedeni uredbi;

ter iz [Prilog III

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka h

Člen 5 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | opredelijo
  in izvajajo svoj program dela; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

opredelijo
  in izvajajo svoj program dela;

opredelijo

| (h) | oblikujejo strateški načrt za raziskave in inovacije, na podlagi katerega določijo
  in izvajajo svoj program dela; |
| --- | --- |

(h)

oblikujejo strateški načrt za raziskave in inovacije, na podlagi katerega določijo
  in izvajajo svoj program dela;

oblikujejo strateški načrt za raziskave in inovacije, na podlagi katerega določijo

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka i

Člen 5 – odstavek 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | vzpostavljajo povezave z najširšim razponom deležnikov, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in univerzami, končnimi uporabniki in javnimi organi, zlasti za
  opredelitev
  prednostnih nalog in dejavnosti posamezne pobude ter zagotavljanje vključenosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

vzpostavljajo povezave z najširšim razponom deležnikov, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in univerzami, končnimi uporabniki in javnimi organi, zlasti za
  opredelitev
  prednostnih nalog in dejavnosti posamezne pobude ter zagotavljanje vključenosti;

opredelitev

| (i) | vzpostavljajo povezave z najširšim razponom deležnikov, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in univerzami,
  organizacijami civilne družbe,
  končnimi uporabniki
  , združenji MSP
  in javnimi organi, zlasti za
  določitev
  prednostnih nalog in dejavnosti posamezne pobude ter zagotavljanje vključenosti
  , odprtosti in dodane vrednosti za družbo
  ; |
| --- | --- |

(i)

vzpostavljajo povezave z najširšim razponom deležnikov, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in univerzami,
  organizacijami civilne družbe,
  končnimi uporabniki
  , združenji MSP
  in javnimi organi, zlasti za
  določitev
  prednostnih nalog in dejavnosti posamezne pobude ter zagotavljanje vključenosti
  , odprtosti in dodane vrednosti za družbo
  ;

organizacijami civilne družbe,

, združenji MSP

določitev

, odprtosti in dodane vrednosti za družbo

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka j

Člen 5 – odstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja [člen 46] uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z zagotavljanjem, da so podrobne informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja [člen 46] uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z zagotavljanjem, da so podrobne informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa;

| (j) | izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se
  uporabljata člena 10 in 39 te uredbe ter
  smiselno uporablja [člen 46] uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z zagotavljanjem, da so podrobne informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na voljo
  splošni javnosti
  in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa
  na uporabniku prijazen način
  ; |
| --- | --- |

(j)

izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se
  uporabljata člena 10 in 39 te uredbe ter
  smiselno uporablja [člen 46] uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z zagotavljanjem, da so podrobne informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na voljo
  splošni javnosti
  in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa
  na uporabniku prijazen način
  ;

uporabljata člena 10 in 39 te uredbe ter

splošni javnosti

na uporabniku prijazen način

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka j a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | spodbujajo kampanje ozaveščanja, izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, in sicer s sodelovanjem akademskih in znanstvenih omrežij ter mrež znanja, in na svojih spletnih mestih zagotavljajo ustrezne informacije, vključno z objavljanjem ustreznih dokumentov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

spodbujajo kampanje ozaveščanja, izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, in sicer s sodelovanjem akademskih in znanstvenih omrežij ter mrež znanja, in na svojih spletnih mestih zagotavljajo ustrezne informacije, vključno z objavljanjem ustreznih dokumentov;

spodbujajo kampanje ozaveščanja, izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, in sicer s sodelovanjem akademskih in znanstvenih omrežij ter mrež znanja, in na svojih spletnih mestih zagotavljajo ustrezne informacije, vključno z objavljanjem ustreznih dokumentov;

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka l

Člen 5 – odstavek 2 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (l) | prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti
  z zagotavljanjem boljšega izkoriščanja rezultatov
  in obravnavi potreb politike
  ter
  k spodbujanju hitrejšega širjenja in uporabe rezultatov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(l)

prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti
  z zagotavljanjem boljšega izkoriščanja rezultatov
  in obravnavi potreb politike
  ter
  k spodbujanju hitrejšega širjenja in uporabe rezultatov;

z zagotavljanjem boljšega izkoriščanja rezultatov

ter

| (l) | prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti
  in spoštovanju njenih načel iz členov 14
  in
  39 uredbe o programu Obzorje Evropa ter k
  obravnavi potreb politike
  , pa tudi
  k spodbujanju hitrejšega
  izkoriščanja,
  širjenja in uporabe rezultatov
  ter večje prepoznavnosti, kot je določeno v členu 51(1) uredbe o programu Obzorje Evropa
  ;
  skupna podjetja določijo stroga pravila za odstopanja od zahtev glede odprtega dostopa, določenih v uredbi o programu Obzorje Evropa, Komisija pa spremlja prakse, povezane z odprtim dostopom, vse izjeme pa bi morale biti pregledno navedene na ustreznih spletnih mestih. |
| --- | --- |

(l)

prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti
  in spoštovanju njenih načel iz členov 14
  in
  39 uredbe o programu Obzorje Evropa ter k
  obravnavi potreb politike
  , pa tudi
  k spodbujanju hitrejšega
  izkoriščanja,
  širjenja in uporabe rezultatov
  ter večje prepoznavnosti, kot je določeno v členu 51(1) uredbe o programu Obzorje Evropa
  ;
  skupna podjetja določijo stroga pravila za odstopanja od zahtev glede odprtega dostopa, določenih v uredbi o programu Obzorje Evropa, Komisija pa spremlja prakse, povezane z odprtim dostopom, vse izjeme pa bi morale biti pregledno navedene na ustreznih spletnih mestih.

in spoštovanju njenih načel iz členov 14

39 uredbe o programu Obzorje Evropa ter k

, pa tudi

izkoriščanja,

ter večje prepoznavnosti, kot je določeno v členu 51(1) uredbe o programu Obzorje Evropa

skupna podjetja določijo stroga pravila za odstopanja od zahtev glede odprtega dostopa, določenih v uredbi o programu Obzorje Evropa, Komisija pa spremlja prakse, povezane z odprtim dostopom, vse izjeme pa bi morale biti pregledno navedene na ustreznih spletnih mestih.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka n

Člen 5 – odstavek 2 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852
  o trajnostnih naložbah s spremljanjem in ocenjevanjem izvajanja tega člena v gospodarskem sektorju
  ,
  v katerem delujejo, da bi po potrebi zagotovili ad hoc povratne informacije za oblikovanje politike
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(n)

podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852
  o trajnostnih naložbah s spremljanjem in ocenjevanjem izvajanja tega člena v gospodarskem sektorju
  ,
  v katerem delujejo, da bi po potrebi zagotovili ad hoc povratne informacije za oblikovanje politike
  ;

o trajnostnih naložbah s spremljanjem in ocenjevanjem izvajanja tega člena v gospodarskem sektorju

v katerem delujejo, da bi po potrebi zagotovili ad hoc povratne informacije za oblikovanje politike

| (n) | podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852,
  kadar dejavnosti skupnih podjetij spadajo na področje uporabe te uredbe
  ; |
| --- | --- |

(n)

podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852,
  kadar dejavnosti skupnih podjetij spadajo na področje uporabe te uredbe
  ;

kadar dejavnosti skupnih podjetij spadajo na področje uporabe te uredbe

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka o

Člen 5 – odstavek 2 – točka o

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (o) | spoštujejo načelo
  ,
  da se ne škoduje bistveno
  , v skladu
  s
  členom 17
  Uredbe (EU) 2020/852
  in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do
  vzdržnega
  financiranja, kjer je ustrezno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(o)

spoštujejo načelo
  ,
  da se ne škoduje bistveno
  , v skladu
  s
  členom 17
  Uredbe (EU) 2020/852
  in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do
  vzdržnega
  financiranja, kjer je ustrezno;

spoštujejo načelo

da se ne škoduje bistveno

s

Uredbe (EU) 2020/852

vzdržnega

| (o) | pri dejavnostih skupnih podjetij
  ,
  ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2020/852
  , v skladu
  z njenim
  členom 17
  spoštujejo načelo, da se ne škoduje bistveno
  in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do
  trajnostnega
  financiranja, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(o)

pri dejavnostih skupnih podjetij
  ,
  ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2020/852
  , v skladu
  z njenim
  členom 17
  spoštujejo načelo, da se ne škoduje bistveno
  in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do
  trajnostnega
  financiranja, kjer je ustrezno;

pri dejavnostih skupnih podjetij

ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2020/852

z njenim

spoštujejo načelo, da se ne škoduje bistveno

trajnostnega

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija za izvajanje odstavka 2, točka (c) pripravi jasne, preproste in konkretne smernice, da bi skupnim podjetjem omogočila različne vrste sinergije, kot so prerazporeditev sredstev, alternativno financiranje, kumulativno financiranje in integrirano financiranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija za izvajanje odstavka 2, točka (c) pripravi jasne, preproste in konkretne smernice, da bi skupnim podjetjem omogočila različne vrste sinergije, kot so prerazporeditev sredstev, alternativno financiranje, kumulativno financiranje in integrirano financiranje.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupna podjetja
  lahko
  za izbiro pridruženih članov
  objavijo javni razpis
  za prijavo interesa
  . V razpisu
  za prijavo interesa se navedejo ključne zmogljivosti,
  potrebne
  za doseganje ciljev skupnega podjetja. Vsi razpisi se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja ter sporočijo po vseh ustreznih poteh, tudi prek skupine predstavnikov držav, kjer je to ustrezno, da se zaradi uresničevanja ciljev skupnega podjetja zagotovi čim večja udeležba. | 1.   Skupna podjetja za izbiro pridruženih članov
  objavljajo javne, poštene in pregledne razpise
  za prijavo interesa
  ter pri tem prispevajo k večji geografski uravnoteženosti. Razpis
  za prijavo interesa se
  izvede javno in pregledno, v njem pa se
  navedejo ključne zmogljivosti
  ter pričakovani prispevki v naravi in finančni prispevki
  ,
  potrebni
  za doseganje ciljev skupnega podjetja. Vsi razpisi se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja ter sporočijo po vseh ustreznih poteh, tudi prek skupine predstavnikov držav, kjer je to ustrezno, da se zaradi uresničevanja ciljev skupnega podjetja zagotovi čim večja udeležba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupna podjetja
  lahko
  za izbiro pridruženih članov
  objavijo javni razpis
  za prijavo interesa
  . V razpisu
  za prijavo interesa se navedejo ključne zmogljivosti,
  potrebne
  za doseganje ciljev skupnega podjetja. Vsi razpisi se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja ter sporočijo po vseh ustreznih poteh, tudi prek skupine predstavnikov držav, kjer je to ustrezno, da se zaradi uresničevanja ciljev skupnega podjetja zagotovi čim večja udeležba.

1.   Skupna podjetja za izbiro pridruženih članov
  objavljajo javne, poštene in pregledne razpise
  za prijavo interesa
  ter pri tem prispevajo k večji geografski uravnoteženosti. Razpis
  za prijavo interesa se
  izvede javno in pregledno, v njem pa se
  navedejo ključne zmogljivosti
  ter pričakovani prispevki v naravi in finančni prispevki
  ,
  potrebni
  za doseganje ciljev skupnega podjetja. Vsi razpisi se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja ter sporočijo po vseh ustreznih poteh, tudi prek skupine predstavnikov držav, kjer je to ustrezno, da se zaradi uresničevanja ciljev skupnega podjetja zagotovi čim večja udeležba.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Izvršni direktor
  oceni vloge za članstvo ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in po potrebi ustreznih organov skupnega podjetja na podlagi dokumentiranega znanja, izkušenj
  in
  potencialne dodane vrednosti vložnika za doseganje ciljev skupnega podjetja, finančne trdnosti vložnika ter dolgoročne zavezanosti finančnim prispevkom in prispevkom v naravi k skupnemu podjetju ter ob upoštevanju potencialnih navzkrižij interesov. | 2.   
  Upravni odbor
  oceni vloge za članstvo ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in po potrebi ustreznih organov skupnega podjetja
  , tudi znanstvenega svetovalnega odbora, in sicer
  na podlagi dokumentiranega znanja, izkušenj, potencialne dodane vrednosti vložnika za doseganje ciljev skupnega podjetja, finančne trdnosti vložnika ter dolgoročne zavezanosti finančnim prispevkom in prispevkom v naravi k skupnemu podjetju ter ob upoštevanju potencialnih navzkrižij interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Izvršni direktor
  oceni vloge za članstvo ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in po potrebi ustreznih organov skupnega podjetja na podlagi dokumentiranega znanja, izkušenj
  in
  potencialne dodane vrednosti vložnika za doseganje ciljev skupnega podjetja, finančne trdnosti vložnika ter dolgoročne zavezanosti finančnim prispevkom in prispevkom v naravi k skupnemu podjetju ter ob upoštevanju potencialnih navzkrižij interesov.

2.   
  Upravni odbor
  oceni vloge za članstvo ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in po potrebi ustreznih organov skupnega podjetja
  , tudi znanstvenega svetovalnega odbora, in sicer
  na podlagi dokumentiranega znanja, izkušenj, potencialne dodane vrednosti vložnika za doseganje ciljev skupnega podjetja, finančne trdnosti vložnika ter dolgoročne zavezanosti finančnim prispevkom in prispevkom v naravi k skupnemu podjetju ter ob upoštevanju potencialnih navzkrižij interesov.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Članstvo pravnega subjekta s sedežem v državi, pridruženi programu Obzorje Evropa, ne povzroči dodatnega bremena za ustanovne ali pridružene člane skupnih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Članstvo pravnega subjekta s sedežem v državi, pridruženi programu Obzorje Evropa, ne povzroči dodatnega bremena za ustanovne ali pridružene člane skupnih podjetij.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Upravni odbor oceni in
  , kadar je ustrezno, odobri
  vloge za članstvo. | 3.   Upravni odbor oceni in
  odobri ali zavrne
  vloge za članstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Upravni odbor oceni in
  , kadar je ustrezno, odobri
  vloge za članstvo.

3.   Upravni odbor oceni in
  odobri ali zavrne
  vloge za članstvo.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Izbrani pridruženi člani in izvršni direktor kot zastopnik skupnega podjetja podpišejo pismo o zavezi, v katerem se podrobno navedejo obseg članstva glede vsebine, dejavnosti in trajanja, prispevek pridruženih članov k skupnemu podjetju, vključno z navedbo predvidenih dodatnih dejavnosti iz člena 11(1)(b), ter določbe v zvezi z zastopanjem in glasovalnimi pravicami pridruženega člana v upravnem odboru. | 4.   Izbrani pridruženi člani in izvršni direktor kot zastopnik skupnega podjetja podpišejo pismo o zavezi, v katerem se podrobno navedejo obseg članstva glede vsebine, dejavnosti in trajanja,
  finančni
  prispevek
  in prispevek v naravi
  pridruženih članov k skupnemu podjetju, vključno z navedbo predvidenih dodatnih dejavnosti iz člena 11(1)(b), ter določbe v zvezi z zastopanjem in glasovalnimi pravicami pridruženega člana v upravnem odboru.
  Pisma o zavezi izbranih pridruženih članov se objavijo na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja, pri čemer se spoštujejo pravila zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Izbrani pridruženi člani in izvršni direktor kot zastopnik skupnega podjetja podpišejo pismo o zavezi, v katerem se podrobno navedejo obseg članstva glede vsebine, dejavnosti in trajanja, prispevek pridruženih članov k skupnemu podjetju, vključno z navedbo predvidenih dodatnih dejavnosti iz člena 11(1)(b), ter določbe v zvezi z zastopanjem in glasovalnimi pravicami pridruženega člana v upravnem odboru.

4.   Izbrani pridruženi člani in izvršni direktor kot zastopnik skupnega podjetja podpišejo pismo o zavezi, v katerem se podrobno navedejo obseg članstva glede vsebine, dejavnosti in trajanja,
  finančni
  prispevek
  in prispevek v naravi
  pridruženih članov k skupnemu podjetju, vključno z navedbo predvidenih dodatnih dejavnosti iz člena 11(1)(b), ter določbe v zvezi z zastopanjem in glasovalnimi pravicami pridruženega člana v upravnem odboru.
  Pisma o zavezi izbranih pridruženih članov se objavijo na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja, pri čemer se spoštujejo pravila zaupnosti.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsak član skupno podjetje obvesti o morebitni združitvi ali pripojitvi med člani, ki bi verjetno vplivala na skupno podjetje, ali morebitnem prevzemu člana s strani subjekta, ki ni član skupnega podjetja. | 2.   Vsak član skupno podjetje
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti o morebitni združitvi ali pripojitvi med člani, ki bi verjetno vplivala na skupno podjetje, ali morebitnem prevzemu člana s strani subjekta, ki ni član skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vsak član skupno podjetje obvesti o morebitni združitvi ali pripojitvi med člani, ki bi verjetno vplivala na skupno podjetje, ali morebitnem prevzemu člana s strani subjekta, ki ni član skupnega podjetja.

2.   Vsak član skupno podjetje
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti o morebitni združitvi ali pripojitvi med člani, ki bi verjetno vplivala na skupno podjetje, ali morebitnem prevzemu člana s strani subjekta, ki ni član skupnega podjetja.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vsak zasebni član skupno podjetje obvesti o morebitnih drugih pomembnih spremembah lastništva, nadzora ali sestave. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba vplivala na interes Unije ali skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Upravni odbor odloči o prekinitvi članstva zadevnemu članu. Zadevni zasebni član ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora. | 4.   Vsak zasebni član skupno podjetje
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti o morebitnih drugih pomembnih spremembah lastništva, nadzora ali sestave. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba vplivala na interes Unije ali skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Upravni odbor odloči o prekinitvi članstva zadevnemu članu. Zadevni zasebni član ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vsak zasebni član skupno podjetje obvesti o morebitnih drugih pomembnih spremembah lastništva, nadzora ali sestave. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba vplivala na interes Unije ali skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Upravni odbor odloči o prekinitvi članstva zadevnemu članu. Zadevni zasebni član ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora.

4.   Vsak zasebni član skupno podjetje
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti o morebitnih drugih pomembnih spremembah lastništva, nadzora ali sestave. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba vplivala na interes Unije ali skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Upravni odbor odloči o prekinitvi članstva zadevnemu članu. Zadevni zasebni član ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsak kandidat za prispevajočega partnerja, kot je opredeljen v členu 2(7), upravnemu odboru predloži potrditveni dopis. V potrditvenem dopisu se navedejo obseg partnerstva glede na predmet, dejavnosti in trajanje ter podrobnosti o prispevku vložnika k skupnemu podjetju. | 1.   Vsak kandidat za prispevajočega partnerja, kot je opredeljen v členu 2(7), upravnemu odboru predloži potrditveni dopis. V potrditvenem dopisu se navedejo obseg partnerstva glede na predmet, dejavnosti in trajanje ter podrobnosti o prispevku vložnika k skupnemu podjetju.
  Potrditveni dopis se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja, pri čemer se spoštujejo pravila zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsak kandidat za prispevajočega partnerja, kot je opredeljen v členu 2(7), upravnemu odboru predloži potrditveni dopis. V potrditvenem dopisu se navedejo obseg partnerstva glede na predmet, dejavnosti in trajanje ter podrobnosti o prispevku vložnika k skupnemu podjetju.

1.   Vsak kandidat za prispevajočega partnerja, kot je opredeljen v členu 2(7), upravnemu odboru predloži potrditveni dopis. V potrditvenem dopisu se navedejo obseg partnerstva glede na predmet, dejavnosti in trajanje ter podrobnosti o prispevku vložnika k skupnemu podjetju.
  Potrditveni dopis se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja, pri čemer se spoštujejo pravila zaupnosti.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor oceni potrditveni dopis in vlogo odobri ali zavrne. | 2.   Upravni odbor oceni potrditveni dopis
  ter pri tem upošteva znanstveni nasvet organov skupnega podjetja, pa tudi vsako potencialno navzkrižje interesov,
  in vlogo odobri ali zavrne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravni odbor oceni potrditveni dopis in vlogo odobri ali zavrne.

2.   Upravni odbor oceni potrditveni dopis
  ter pri tem upošteva znanstveni nasvet organov skupnega podjetja, pa tudi vsako potencialno navzkrižje interesov,
  in vlogo odobri ali zavrne.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančni prispevek Unije k skupnim podjetjem, vključno z odobritvami Efte, krije upravne in operativne stroške do najvišjih zneskov, določenih v delu 2. Prispevek Unije iz dela 2 se
  lahko
  poveča s prispevki tretjih držav,
  če
  so na voljo. | 1.   Finančni prispevek Unije k skupnim podjetjem, vključno z odobritvami Efte, krije upravne in operativne stroške do najvišjih zneskov, določenih v delu 2
  , če vsaj enak znesek prispevajo člani razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti
  . Prispevek Unije iz dela 2 se poveča s prispevki tretjih držav,
  ko
  so na voljo
  , kot je določeno v členu 16(5) uredbe o programu Obzorje Evropa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančni prispevek Unije k skupnim podjetjem, vključno z odobritvami Efte, krije upravne in operativne stroške do najvišjih zneskov, določenih v delu 2. Prispevek Unije iz dela 2 se
  lahko
  poveča s prispevki tretjih držav,
  če
  so na voljo.

1.   Finančni prispevek Unije k skupnim podjetjem, vključno z odobritvami Efte, krije upravne in operativne stroške do najvišjih zneskov, določenih v delu 2
  , če vsaj enak znesek prispevajo člani razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti
  . Prispevek Unije iz dela 2 se poveča s prispevki tretjih držav,
  ko
  so na voljo
  , kot je določeno v členu 16(5) uredbe o programu Obzorje Evropa
  .

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Finančni prispevek Unije iz odstavka 2 tega člena se lahko dopolni s sredstvi iz instrumenta Evropske unije za okrevanje v skladu s členom 13 uredbe o programu Obzorje Evropa in z globami v skladu s členom 5 uredbe o večletnem finančnem okviru. Prispevek se lahko dopolni tudi s sprostitvijo obveznosti, kot je določeno v členu 15(3) finančne uredbe. Prispevek Unije se prilagodi tako, da odraža prispevke pridruženih držav. Pri vseh dodatnih prispevkih Unije se zagotovijo enaki prispevki drugih članov. Prispevki Unije in drugih članov morajo biti uravnoteženi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Finančni prispevek Unije iz odstavka 2 tega člena se lahko dopolni s sredstvi iz instrumenta Evropske unije za okrevanje v skladu s členom 13 uredbe o programu Obzorje Evropa in z globami v skladu s členom 5 uredbe o večletnem finančnem okviru. Prispevek se lahko dopolni tudi s sprostitvijo obveznosti, kot je določeno v členu 15(3) finančne uredbe. Prispevek Unije se prilagodi tako, da odraža prispevke pridruženih držav. Pri vseh dodatnih prispevkih Unije se zagotovijo enaki prispevki drugih članov. Prispevki Unije in drugih članov morajo biti uravnoteženi.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 b (novo)

Člen 10 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Dodatni prispevki Unije na podlagi člena 13 uredbe o programu Obzorje Evropa, členom 5 uredbe o večletnem finančnem okviru in členom 15(3) finančne uredbe se pravično razdelijo med sklope stebra II programa Obzorje Evropa, pri čemer se upoštevajo raziskovalne prednostne naloge Unije, pa tudi njeni politični cilji. Pri pravični porazdelitvi se zlasti upoštevajo skupna podjetja, ki delujejo v sektorjih, ki so bili med pandemijo COVID-19 najbolj prizadeti in ki so najpomembnejši za doseganje ciljev Unije in socialno-ekonomsko okrevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Dodatni prispevki Unije na podlagi člena 13 uredbe o programu Obzorje Evropa, členom 5 uredbe o večletnem finančnem okviru in členom 15(3) finančne uredbe se pravično razdelijo med sklope stebra II programa Obzorje Evropa, pri čemer se upoštevajo raziskovalne prednostne naloge Unije, pa tudi njeni politični cilji. Pri pravični porazdelitvi se zlasti upoštevajo skupna podjetja, ki delujejo v sektorjih, ki so bili med pandemijo COVID-19 najbolj prizadeti in ki so najpomembnejši za doseganje ciljev Unije in socialno-ekonomsko okrevanje.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Finančni prispevki v okviru programov, ki se sofinancirajo iz ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, pa tudi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, se lahko štejejo za prispevek sodelujoče države skupnemu podjetju, pod pogojem, da se spoštujejo ustrezne določbe uredbe o skupnih določbah ter uredb za posamezne sklade. Komisija pripravi preproste in praktične smernice, s katerimi pojasni, iz česa je sestavljen finančni prispevek sodelujoče države k skupnemu podjetju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Finančni prispevki v okviru programov, ki se sofinancirajo iz ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, pa tudi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, se lahko štejejo za prispevek sodelujoče države skupnemu podjetju, pod pogojem, da se spoštujejo ustrezne določbe uredbe o skupnih določbah ter uredb za posamezne sklade. Komisija pripravi preproste in praktične smernice, s katerimi pojasni, iz česa je sestavljen finančni prispevek sodelujoče države k skupnemu podjetju.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Razen če ni drugače določeno v delu 2, zasebni člani do
  31
  . 
  marca
  vsako leto svojemu upravnemu odboru sporočijo vrednost prispevkov iz točke (b) odstavka 1, plačanih v 
  vsakem od predhodnih proračunskih let
  . Za vrednotenje teh prispevkov se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja.
  Stroške
  potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko zadevno skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Upravni odbor lahko v ustrezno opredeljenih primerih odobri uporabo pavšalnih zneskov ali stroškov na enoto za vrednotenje prispevkov. | 2.   Razen če ni drugače določeno v delu 2, zasebni člani do
  30
  . 
  junija
  vsako leto svojemu upravnemu odboru sporočijo vrednost prispevkov iz točke (b) odstavka 1, plačanih v 
  predhodnem proračunskem letu
  . Za vrednotenje teh prispevkov se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja.
  Revizije stroškov ne izvaja skupno podjetje ali kateri koli drug organ Unije, temveč jih
  potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko zadevno skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Upravni odbor lahko v ustrezno opredeljenih primerih odobri uporabo pavšalnih zneskov ali stroškov na enoto za vrednotenje prispevkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Razen če ni drugače določeno v delu 2, zasebni člani do
  31
  . 
  marca
  vsako leto svojemu upravnemu odboru sporočijo vrednost prispevkov iz točke (b) odstavka 1, plačanih v 
  vsakem od predhodnih proračunskih let
  . Za vrednotenje teh prispevkov se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja.
  Stroške
  potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko zadevno skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Upravni odbor lahko v ustrezno opredeljenih primerih odobri uporabo pavšalnih zneskov ali stroškov na enoto za vrednotenje prispevkov.

2.   Razen če ni drugače določeno v delu 2, zasebni člani do
  30
  . 
  junija
  vsako leto svojemu upravnemu odboru sporočijo vrednost prispevkov iz točke (b) odstavka 1, plačanih v 
  predhodnem proračunskem letu
  . Za vrednotenje teh prispevkov se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja.
  Revizije stroškov ne izvaja skupno podjetje ali kateri koli drug organ Unije, temveč jih
  potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko zadevno skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Upravni odbor lahko v ustrezno opredeljenih primerih odobri uporabo pavšalnih zneskov ali stroškov na enoto za vrednotenje prispevkov.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Skupno podjetje ali kateri koli drug organ Unije za namene te uredbe ne izvaja revizije stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Skupno podjetje ali kateri koli drug organ Unije za namene te uredbe ne izvaja revizije stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti.

črtano

črtano

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 7 – uvodni del

Člen 11 – odstavek 7 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 43 v naslednjih primerih: | 7.   Komisija lahko
  po aktivaciji mehanizma vzajemnega zavarovanja, kot je določena v členu 37(7) uredbe o programu Obzorje Evropa,
  ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 43 v naslednjih primerih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 43 v naslednjih primerih:

7.   Komisija lahko
  po aktivaciji mehanizma vzajemnega zavarovanja, kot je določena v členu 37(7) uredbe o programu Obzorje Evropa,
  ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 43 v naslednjih primerih:

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 9 a (novo)

Člen 11 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  O morebitnih spremembah finančnih prispevkov Unije se obvesti Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  O morebitnih spremembah finančnih prispevkov Unije se obvesti Evropski parlament.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Pred sprejetjem programa dela vsaka sodelujoča država sprejme okvirno zavezo o znesku svojih nacionalnih finančnih prispevkov k skupnemu podjetju, kjer je to ustrezno.




  Program dela lahko poleg meril iz člena 22 uredbe o programu Obzorje Evropa v prilogi vključuje merila za upravičenost za nacionalne pravne subjekte.




  Vsaka sodelujoča država skupno podjetje pooblasti za ocenjevanje predlogov v skladu s pravili in merili programa Obzorje Evropa.




  Predlogi se izberejo na podlagi prednostnega seznama, ki ga sestavi ocenjevalni odbor. Upravni odbor lahko v ustrezno utemeljenih primerih od tega seznama odstopi, zlasti da bi zagotovil splošno usklajenost pristopa portfelja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Pred sprejetjem programa dela vsaka sodelujoča država sprejme okvirno zavezo o znesku svojih nacionalnih finančnih prispevkov k skupnemu podjetju, kjer je to ustrezno.

Program dela lahko poleg meril iz člena 22 uredbe o programu Obzorje Evropa v prilogi vključuje merila za upravičenost za nacionalne pravne subjekte.

Vsaka sodelujoča država skupno podjetje pooblasti za ocenjevanje predlogov v skladu s pravili in merili programa Obzorje Evropa.

Predlogi se izberejo na podlagi prednostnega seznama, ki ga sestavi ocenjevalni odbor. Upravni odbor lahko v ustrezno utemeljenih primerih od tega seznama odstopi, zlasti da bi zagotovil splošno usklajenost pristopa portfelja.

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupna podjetja
  v enem letu po sprejetju te uredbe
  sklenejo sporazume o ravni storitev
  o funkcijah skupne zaledne službe
  , razen če ni v delu 2 določeno drugače in ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake ravni zaščite finančnih interesov Unije, kadar se naloge izvrševanja proračuna poverijo skupnim podjetjem.
  Take
  funkcije zajemajo naslednja področja, in sicer po potrditvi njihove uspešnosti poslovanja
  in
  po pregledu virov: | 1.   Skupna podjetja
  lahko opravljajo funkcije skupne zaledne službe, tako da
  sklenejo sporazume o ravni storitev, razen če ni v delu 2 določeno drugače in ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake ravni zaščite finančnih interesov Unije, kadar se naloge izvrševanja proračuna poverijo skupnim podjetjem.
  Te
  funkcije
  lahko
  zajemajo naslednja področja, in sicer po potrditvi njihove uspešnosti poslovanja, po pregledu virov
  in brez poseganja v posamezna raziskovalna področja skupnih podjetij
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupna podjetja
  v enem letu po sprejetju te uredbe
  sklenejo sporazume o ravni storitev
  o funkcijah skupne zaledne službe
  , razen če ni v delu 2 določeno drugače in ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake ravni zaščite finančnih interesov Unije, kadar se naloge izvrševanja proračuna poverijo skupnim podjetjem.
  Take
  funkcije zajemajo naslednja področja, in sicer po potrditvi njihove uspešnosti poslovanja
  in
  po pregledu virov:

1.   Skupna podjetja
  lahko opravljajo funkcije skupne zaledne službe, tako da
  sklenejo sporazume o ravni storitev, razen če ni v delu 2 določeno drugače in ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake ravni zaščite finančnih interesov Unije, kadar se naloge izvrševanja proračuna poverijo skupnim podjetjem.
  Te
  funkcije
  lahko
  zajemajo naslednja področja, in sicer po potrditvi njihove uspešnosti poslovanja, po pregledu virov
  in brez poseganja v posamezna raziskovalna področja skupnih podjetij
  :

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse med skupnimi podjetji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse med skupnimi podjetji.

spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse med skupnimi podjetji.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Funkcije skupne zaledne službe iz odstavka 1 eno ali več izbranih skupnih podjetij zagotavlja vsem drugim. Medsebojno povezane funkcije se ohranijo v istem skupnem podjetju, da se zagotovi skladna organizacijska struktura. | 2.   Funkcije skupne zaledne službe iz odstavka 1
  lahko
  eno ali več izbranih skupnih podjetij zagotavlja vsem drugim. Medsebojno povezane funkcije se ohranijo v istem skupnem podjetju, da se zagotovi skladna organizacijska struktura. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Funkcije skupne zaledne službe iz odstavka 1 eno ali več izbranih skupnih podjetij zagotavlja vsem drugim. Medsebojno povezane funkcije se ohranijo v istem skupnem podjetju, da se zagotovi skladna organizacijska struktura.

2.   Funkcije skupne zaledne službe iz odstavka 1
  lahko
  eno ali več izbranih skupnih podjetij zagotavlja vsem drugim. Medsebojno povezane funkcije se ohranijo v istem skupnem podjetju, da se zagotovi skladna organizacijska struktura.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Brez poseganja v prerazporeditev na druge naloge v skupnem podjetju ali na druge upravne ureditve, ki ne vplivajo na pogodbe o zaposlitvi, se lahko osebje, dodeljeno na funkcije, ki se prenesejo
  v skupno zaledno službo, ki jo gosti drugo
  skupno podjetje,
  prenesejo
  na navedeno skupno podjetje. Če zadevni član osebja pisno izrazi zavrnitev, lahko skupno podjetje odpove pogodbo s tem članom osebja pod pogoji iz člena 47 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PZDU). | 4.   Brez poseganja v prerazporeditev na druge naloge v skupnem podjetju ali na druge upravne ureditve, ki ne vplivajo na pogodbe o zaposlitvi, se lahko osebje, dodeljeno na funkcije
  skupne zaledne službe
  , ki se prenesejo
  na eno
  skupno podjetje,
  prenese
  na navedeno skupno podjetje. Če zadevni član osebja pisno izrazi zavrnitev, lahko skupno podjetje odpove pogodbo s tem članom osebja pod pogoji iz člena 47 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PZDU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Brez poseganja v prerazporeditev na druge naloge v skupnem podjetju ali na druge upravne ureditve, ki ne vplivajo na pogodbe o zaposlitvi, se lahko osebje, dodeljeno na funkcije, ki se prenesejo
  v skupno zaledno službo, ki jo gosti drugo
  skupno podjetje,
  prenesejo
  na navedeno skupno podjetje. Če zadevni član osebja pisno izrazi zavrnitev, lahko skupno podjetje odpove pogodbo s tem članom osebja pod pogoji iz člena 47 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PZDU).

4.   Brez poseganja v prerazporeditev na druge naloge v skupnem podjetju ali na druge upravne ureditve, ki ne vplivajo na pogodbe o zaposlitvi, se lahko osebje, dodeljeno na funkcije
  skupne zaledne službe
  , ki se prenesejo
  na eno
  skupno podjetje,
  prenese
  na navedeno skupno podjetje. Če zadevni član osebja pisno izrazi zavrnitev, lahko skupno podjetje odpove pogodbo s tem članom osebja pod pogoji iz člena 47 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PZDU).

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Osebje iz odstavka 4, ki je preneseno na skupno podjetje, ki
  gosti skupno zaledno službo
  , obdrži isto vrsto pogodbe ter funkcionalno skupino in razred ter se zanje šteje, da so celotno delovno dobo delali v navedenem skupnem podjetju. | 5.   Osebje iz odstavka 4, ki je preneseno na skupno podjetje, ki
  opravlja posamezne skupne funkcije
  , obdrži isto vrsto pogodbe ter funkcionalno skupino in razred ter se zanje šteje, da so celotno delovno dobo delali v navedenem skupnem podjetju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Osebje iz odstavka 4, ki je preneseno na skupno podjetje, ki
  gosti skupno zaledno službo
  , obdrži isto vrsto pogodbe ter funkcionalno skupino in razred ter se zanje šteje, da so celotno delovno dobo delali v navedenem skupnem podjetju.

5.   Osebje iz odstavka 4, ki je preneseno na skupno podjetje, ki
  opravlja posamezne skupne funkcije
  , obdrži isto vrsto pogodbe ter funkcionalno skupino in razred ter se zanje šteje, da so celotno delovno dobo delali v navedenem skupnem podjetju.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsako skupno podjetje ima upravni odbor in izvršnega direktorja. | 1.   Vsako skupno podjetje ima upravni odbor in izvršnega direktorja
  ter organ za znanstveno svetovanje v skladu s členom 19
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsako skupno podjetje ima upravni odbor in izvršnega direktorja.

1.   Vsako skupno podjetje ima upravni odbor in izvršnega direktorja
  ter organ za znanstveno svetovanje v skladu s členom 19
  .

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pri članstvu upravnega odbora bi si bilo treba čim bolj prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov ter geografsko raznolikost ter za zastopanost različnih sektorjev in ozadij, odvisno od položaja članov na njihovih zadevnih področjih pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Pri članstvu upravnega odbora bi si bilo treba čim bolj prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov ter geografsko raznolikost ter za zastopanost različnih sektorjev in ozadij, odvisno od položaja članov na njihovih zadevnih področjih pristojnosti.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično imenujejo Unija in drugi predstavniki po sistemu rotacije, razen če ni v delu 2 določeno drugače. | 3.   Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično
  med njegovimi člani
  imenujejo Unija in drugi predstavniki po sistemu rotacije, razen če ni v delu 2 določeno drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično imenujejo Unija in drugi predstavniki po sistemu rotacije, razen če ni v delu 2 določeno drugače.

3.   Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično
  med njegovimi člani
  imenujejo Unija in drugi predstavniki po sistemu rotacije, razen če ni v delu 2 določeno drugače.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Izredne seje se lahko skličejo na zahtevo predsednika, izvršnega direktorja, Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali sodelujočih držav. Seje upravnega odbora skliče predsednik in potekajo na sedežu zadevnega skupnega podjetja, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma odloči drugače. | 4.   Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Izredne seje se lahko skličejo na zahtevo predsednika, izvršnega direktorja, Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali sodelujočih držav. Seje upravnega odbora skliče predsednik in potekajo na sedežu zadevnega skupnega podjetja, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma odloči drugače.
  Seznam udeležencev, dnevni red in zapisniki sej se pravočasno objavijo na spletni strani skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Izredne seje se lahko skličejo na zahtevo predsednika, izvršnega direktorja, Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali sodelujočih držav. Seje upravnega odbora skliče predsednik in potekajo na sedežu zadevnega skupnega podjetja, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma odloči drugače.

4.   Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Izredne seje se lahko skličejo na zahtevo predsednika, izvršnega direktorja, Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali sodelujočih držav. Seje upravnega odbora skliče predsednik in potekajo na sedežu zadevnega skupnega podjetja, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma odloči drugače.
  Seznam udeležencev, dnevni red in zapisniki sej se pravočasno objavijo na spletni strani skupnega podjetja.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 7

Člen 15 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Predsednik lahko povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike drugih evropskih partnerstev, izvršnih ali regulativnih agencij, regionalnih organov v Uniji in evropskih tehnoloških platform, da se sej udeležijo kot opazovalci, in sicer za vsak primer posebej v skladu s pravili o zaupnosti in navzkrižju interesov. | 7.   Predsednik lahko povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike drugih evropskih partnerstev, izvršnih ali regulativnih agencij,
  predstavnike sodelujočih držav članic, nacionalnih in
  regionalnih organov v Uniji in evropskih tehnoloških platform, da se sej udeležijo kot opazovalci, in sicer za vsak primer posebej v skladu s pravili o zaupnosti in navzkrižju interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Predsednik lahko povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike drugih evropskih partnerstev, izvršnih ali regulativnih agencij, regionalnih organov v Uniji in evropskih tehnoloških platform, da se sej udeležijo kot opazovalci, in sicer za vsak primer posebej v skladu s pravili o zaupnosti in navzkrižju interesov.

7.   Predsednik lahko povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike drugih evropskih partnerstev, izvršnih ali regulativnih agencij,
  predstavnike sodelujočih držav članic, nacionalnih in
  regionalnih organov v Uniji in evropskih tehnoloških platform, da se sej udeležijo kot opazovalci, in sicer za vsak primer posebej v skladu s pravili o zaupnosti in navzkrižju interesov.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 10

Člen 15 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. | 10.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik
  , vključno z ukrepi za preprečevanje navzkrižja interesov v postopku odločanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

10.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik
  , vključno z ukrepi za preprečevanje navzkrižja interesov v postopku odločanja
  .

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 11

Člen 15 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Predstavnike članov zavezujejo določbe kodeksa ravnanja. V kodeksu ravnanja so določene obveznosti teh članov, da varujejo integriteto in ugled zadevnega skupnega podjetja in Unije. | 11.   Predstavnike članov
  in opazovalce
  zavezujejo določbe kodeksa ravnanja. V kodeksu ravnanja so določene obveznosti teh članov, da varujejo integriteto in ugled zadevnega skupnega podjetja in Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11.   Predstavnike članov zavezujejo določbe kodeksa ravnanja. V kodeksu ravnanja so določene obveznosti teh članov, da varujejo integriteto in ugled zadevnega skupnega podjetja in Unije.

11.   Predstavnike članov
  in opazovalce
  zavezujejo določbe kodeksa ravnanja. V kodeksu ravnanja so določene obveznosti teh članov, da varujejo integriteto in ugled zadevnega skupnega podjetja in Unije.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravni odbor vsakega skupnega podjetja je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. | Upravni odbor vsakega skupnega podjetja je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje
  , skladnost s splošnimi cilji in politikami Unije
  in delovanje skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravni odbor vsakega skupnega podjetja je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

Upravni odbor vsakega skupnega podjetja je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje
  , skladnost s splošnimi cilji in politikami Unije
  in delovanje skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

, skladnost s splošnimi cilji in politikami Unije

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti skupnega podjetja z ustreznimi dejavnostmi v okviru programov financiranja Unije, da bi spodbudila
  sinergije
  in dopolnjevanja pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. | Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti skupnega podjetja z ustreznimi dejavnostmi v okviru programov financiranja Unije, da bi spodbudila
  sinergijo
  in dopolnjevanja
  ter preprečila podvajanja
  pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.
  Komisija zagotovi, da imajo skupna podjetja ustrezna pooblastila, operativne smernice in učinkovite mehanizme za usmerjanje, upravljanje in uresničevanje sinergije pri temah skupnih raziskav in projektih, ki izhajajo iz njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti skupnega podjetja z ustreznimi dejavnostmi v okviru programov financiranja Unije, da bi spodbudila
  sinergije
  in dopolnjevanja pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

sinergije

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti skupnega podjetja z ustreznimi dejavnostmi v okviru programov financiranja Unije, da bi spodbudila
  sinergijo
  in dopolnjevanja
  ter preprečila podvajanja
  pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.
  Komisija zagotovi, da imajo skupna podjetja ustrezna pooblastila, operativne smernice in učinkovite mehanizme za usmerjanje, upravljanje in uresničevanje sinergije pri temah skupnih raziskav in projektih, ki izhajajo iz njih.

sinergijo

ter preprečila podvajanja

Komisija zagotovi, da imajo skupna podjetja ustrezna pooblastila, operativne smernice in učinkovite mehanizme za usmerjanje, upravljanje in uresničevanje sinergije pri temah skupnih raziskav in projektih, ki izhajajo iz njih.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka a

Člen 16 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami
  Komisije
  in strateškim načrtom za raziskave in inovacije, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami
  Komisije
  in strateškim načrtom za raziskave in inovacije, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje;

Komisije

| (a) | sprejme ukrepe za izvajanje splošnih, posebnih in operativnih ciljev skupnega podjetja, oceni njihovo učinkovitost in vpliv,
  zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami
  glede na splošne cilje
  in
  politike Unije ter s
  strateškim načrtom za raziskave in inovacije, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe za izvajanje splošnih, posebnih in operativnih ciljev skupnega podjetja, oceni njihovo učinkovitost in vpliv,
  zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami
  glede na splošne cilje
  in
  politike Unije ter s
  strateškim načrtom za raziskave in inovacije, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje;

sprejme ukrepe za izvajanje splošnih, posebnih in operativnih ciljev skupnega podjetja, oceni njihovo učinkovitost in vpliv,

glede na splošne cilje

politike Unije ter s

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7;

| (b) | oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7
  , pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov
  ; |
| --- | --- |

(b)

oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7
  , pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov
  ;

, pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka c

Člen 16 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9;

| (c) | oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9
  , pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov
  ; |
| --- | --- |

(c)

oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9
  , pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov
  ;

, pri čemer upošteva nasvet znanstvenega svetovalnega organa v skladu s členom 19 in potencialno navzkrižje interesov

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka i

Člen 16 – odstavek 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | imenuje
  in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

imenuje
  in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo;

imenuje

| (i) | na podlagi odprtega in preglednega postopka imenuje
  in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo
  v skladu s členom 17, in sicer tudi z določitvijo nabora ključnih kazalnikov uspešnosti za oceno njegove uspešnosti
  ; |
| --- | --- |

(i)

na podlagi odprtega in preglednega postopka imenuje
  in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo
  v skladu s členom 17, in sicer tudi z določitvijo nabora ključnih kazalnikov uspešnosti za oceno njegove uspešnosti
  ;

na podlagi odprtega in preglednega postopka imenuje

v skladu s členom 17, in sicer tudi z določitvijo nabora ključnih kazalnikov uspešnosti za oceno njegove uspešnosti

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka j

Člen 16 – odstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | na začetku pobude sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem programa Obzorje Evropa po potrebi spremeni. V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru.
  Opredelijo
  se tudi druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za
  sinergije
  med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter
  sinergije
  z drugimi programi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

na začetku pobude sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem programa Obzorje Evropa po potrebi spremeni. V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru.
  Opredelijo
  se tudi druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za
  sinergije
  med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter
  sinergije
  z drugimi programi Unije;

Opredelijo

sinergije

sinergije

| (j) | na začetku pobude sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem programa Obzorje Evropa po potrebi spremeni
  na podlagi prispevkov vseh partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju zadevnega skupnega podjetja
  . V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru.
  V tem načrtu
  se tudi
  navedejo
  druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za
  sinergijo
  med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter
  – na podlagi smernic Komisije – sinergijo
  z drugimi programi
  in politikami
  Unije
  , vključno z ukrepi, predvidenimi v programu znanj in spretnosti za Evropo
  ; |
| --- | --- |

(j)

na začetku pobude sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem programa Obzorje Evropa po potrebi spremeni
  na podlagi prispevkov vseh partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju zadevnega skupnega podjetja
  . V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru.
  V tem načrtu
  se tudi
  navedejo
  druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za
  sinergijo
  med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter
  – na podlagi smernic Komisije – sinergijo
  z drugimi programi
  in politikami
  Unije
  , vključno z ukrepi, predvidenimi v programu znanj in spretnosti za Evropo
  ;

na podlagi prispevkov vseh partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju zadevnega skupnega podjetja

V tem načrtu

navedejo

sinergijo

– na podlagi smernic Komisije – sinergijo

in politikami

, vključno z ukrepi, predvidenimi v programu znanj in spretnosti za Evropo

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka k

Člen 16 – odstavek 2 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov, raziskovalnimi področji, ki so odvisna od skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja, pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov, raziskovalnimi področji, ki so odvisna od skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja, pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike;

| (k) | sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov
  – pri čemer dosledno zagotavlja, da nekateri razpisi vključujejo tudi nižje ravni tehnološke pripravljenosti –, merili, ki bodo spodbujala tako uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko raznolikost
  , raziskovalnimi področji, ki so odvisna od skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi
  , sinergijami z drugimi programi Unije
  , veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja
  , vključno s posebnimi postopki za ugotavljanje in preprečevanje navzkrižja interesov
  , pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike; |
| --- | --- |

(k)

sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov
  – pri čemer dosledno zagotavlja, da nekateri razpisi vključujejo tudi nižje ravni tehnološke pripravljenosti –, merili, ki bodo spodbujala tako uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko raznolikost
  , raziskovalnimi področji, ki so odvisna od skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi
  , sinergijami z drugimi programi Unije
  , veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja
  , vključno s posebnimi postopki za ugotavljanje in preprečevanje navzkrižja interesov
  , pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike;

– pri čemer dosledno zagotavlja, da nekateri razpisi vključujejo tudi nižje ravni tehnološke pripravljenosti –, merili, ki bodo spodbujala tako uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko raznolikost

, sinergijami z drugimi programi Unije

, vključno s posebnimi postopki za ugotavljanje in preprečevanje navzkrižja interesov

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka k a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 – točka k a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ka) | podpira prepoznavnost in odprtost dejavnosti skupnih podjetij ter sprejema ukrepe, da bi k dejavnostim skupnega podjetja pritegnil nove partnerje, zlasti MSP, univerze, raziskovalne ustanove in organizacije civilne družbe, hkrati pa zagotovil učinkovit nadzor s strani splošne javnosti in organizacij civilne družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ka)

(ka)

podpira prepoznavnost in odprtost dejavnosti skupnih podjetij ter sprejema ukrepe, da bi k dejavnostim skupnega podjetja pritegnil nove partnerje, zlasti MSP, univerze, raziskovalne ustanove in organizacije civilne družbe, hkrati pa zagotovil učinkovit nadzor s strani splošne javnosti in organizacij civilne družbe;

podpira prepoznavnost in odprtost dejavnosti skupnih podjetij ter sprejema ukrepe, da bi k dejavnostim skupnega podjetja pritegnil nove partnerje, zlasti MSP, univerze, raziskovalne ustanove in organizacije civilne družbe, hkrati pa zagotovil učinkovit nadzor s strani splošne javnosti in organizacij civilne družbe;

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka m a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 – točka m a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ma) | sprejme ustrezne in korektivne ukrepe na podlagi rezultatov vmesne ocene, ki jo izvede Komisija v skladu z določbami člena 171, in rezultatov letne revizije, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ma)

(ma)

sprejme ustrezne in korektivne ukrepe na podlagi rezultatov vmesne ocene, ki jo izvede Komisija v skladu z določbami člena 171, in rezultatov letne revizije, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče;

sprejme ustrezne in korektivne ukrepe na podlagi rezultatov vmesne ocene, ki jo izvede Komisija v skladu z določbami člena 171, in rezultatov letne revizije, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče;

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka n

Člen 16 – odstavek 2 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | oceni konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(n)

oceni konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi;

| (n) | oceni
  in odobri
  konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi; |
| --- | --- |

(n)

oceni
  in odobri
  konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi;

in odobri

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka s

Člen 16 – odstavek 2 – točka s

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (s) | odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(s)

odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje;

| (s) | po posvetu z znanstvenim svetovalnim organom
  odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje
  , če je to ustrezno
  ; |
| --- | --- |

(s)

po posvetu z znanstvenim svetovalnim organom
  odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje
  , če je to ustrezno
  ;

po posvetu z znanstvenim svetovalnim organom

, če je to ustrezno

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka u

Člen 16 – odstavek 2 – točka u

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (u) | sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(u)

sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov;

| (u) | sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov
  , tudi o njihovem plačilu,
  v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov; |
| --- | --- |

(u)

sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov
  , tudi o njihovem plačilu,
  v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov;

, tudi o njihovem plačilu,

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka w

Člen 16 – odstavek 2 – točka w

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (w) | po
  potrebi Komisiji predloži
  zahtevo
  za spremembo te uredbe
  , ki jo predlaga član skupnega podjetja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(w)

po
  potrebi Komisiji predloži
  zahtevo
  za spremembo te uredbe
  , ki jo predlaga član skupnega podjetja
  ;

po

zahtevo

, ki jo predlaga član skupnega podjetja

| (w) | zbira in po
  potrebi Komisiji predloži
  zahteve
  za spremembo te uredbe; |
| --- | --- |

(w)

zbira in po
  potrebi Komisiji predloži
  zahteve
  za spremembo te uredbe;

zbira in po

zahteve

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka y

Člen 16 – odstavek 2 – točka y

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (y) | do konca
  leta 
  2022
  na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(y)

do konca
  leta 
  2022
  na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru programa Obzorje Evropa;

do konca

2022

| (y) | najpozneje eno leto po vmesni oceni programa Obzorje Evropa iz člena 52(2) uredbe o programu Obzorje Evropa in najpozneje do
  leta
  2025
  na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(y)

najpozneje eno leto po vmesni oceni programa Obzorje Evropa iz člena 52(2) uredbe o programu Obzorje Evropa in najpozneje do
  leta
  2025
  na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru programa Obzorje Evropa;

najpozneje eno leto po vmesni oceni programa Obzorje Evropa iz člena 52(2) uredbe o programu Obzorje Evropa in najpozneje do

2025

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Izvršnega direktorja na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem postopku izbire, pri katerem se spoštuje načelo uravnotežene zastopanosti spolov. | 1.   Izvršnega direktorja na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti
  ter primernih izkušenj
  imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem
  razpisu za prijavo interesa in posledičnem
  postopku izbire, pri katerem se spoštuje načelo
  odličnosti,
  uravnotežene zastopanosti spolov
  in geografske raznolikosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Izvršnega direktorja na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem postopku izbire, pri katerem se spoštuje načelo uravnotežene zastopanosti spolov.

1.   Izvršnega direktorja na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti
  ter primernih izkušenj
  imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem
  razpisu za prijavo interesa in posledičnem
  postopku izbire, pri katerem se spoštuje načelo
  odličnosti,
  uravnotežene zastopanosti spolov
  in geografske raznolikosti
  .

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija po posvetovanju s člani skupnega podjetja razen Unije predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani skupnega podjetja razen Unije za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora. | 2.   Komisija po posvetovanju s člani skupnega podjetja razen Unije predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja.
  Na seznamu kandidatov mora biti vsaj 50 % kandidatov drugega spola. Komisija si po najboljših močeh prizadeva za uravnoteženo zastopanost spolov.
  Člani skupnega podjetja razen Unije za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| | Komisija pri izbirnem postopku spoštuje najvišje standarde preglednosti, med drugim tako, da kandidatom zagotovi jasno časovnico in ustrezne informacije, seznam kandidatov za vsako skupno podjetje in rezultate pa javno objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija po posvetovanju s člani skupnega podjetja razen Unije predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani skupnega podjetja razen Unije za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora.

2.   Komisija po posvetovanju s člani skupnega podjetja razen Unije predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja.
  Na seznamu kandidatov mora biti vsaj 50 % kandidatov drugega spola. Komisija si po najboljših močeh prizadeva za uravnoteženo zastopanost spolov.
  Člani skupnega podjetja razen Unije za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora.

Komisija pri izbirnem postopku spoštuje najvišje standarde preglednosti, med drugim tako, da kandidatom zagotovi jasno časovnico in ustrezne informacije, seznam kandidatov za vsako skupno podjetje in rezultate pa javno objavi.

Komisija pri izbirnem postopku spoštuje najvišje standarde preglednosti, med drugim tako, da kandidatom zagotovi jasno časovnico in ustrezne informacije, seznam kandidatov za vsako skupno podjetje in rezultate pa javno objavi.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pred imenovanjem izbrani izvršni direktor podpiše izjavo, da ne obstaja navzkrižje interesov, in izjavo o finančnih interesih, v kateri navede svoja delovna mesta vsaj za obdobje zadnjih pet let pred nastopom funkcije v skupnem podjetju, pa tudi svoje članstvo v tem obdobju v odborih podjetij, nevladnih organizacijah, združenjih ali drugih pravnih subjektih. Obe izjavi sta lahko dostopni na spletni strani skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pred imenovanjem izbrani izvršni direktor podpiše izjavo, da ne obstaja navzkrižje interesov, in izjavo o finančnih interesih, v kateri navede svoja delovna mesta vsaj za obdobje zadnjih pet let pred nastopom funkcije v skupnem podjetju, pa tudi svoje članstvo v tem obdobju v odborih podjetij, nevladnih organizacijah, združenjih ali drugih pravnih subjektih. Obe izjavi sta lahko dostopni na spletni strani skupnega podjetja.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4

Člen 17 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Mandat izvršnega direktorja traja štiri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija po posvetovanju s člani razen Unije oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive skupnega podjetja. | 4.   Mandat izvršnega direktorja traja štiri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija po posvetovanju s člani razen Unije oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive skupnega podjetja
  , vključno z oceno nabora ključnih kazalnikov uspešnosti iz člena 16(2), točka (i)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Mandat izvršnega direktorja traja štiri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija po posvetovanju s člani razen Unije oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive skupnega podjetja.

4.   Mandat izvršnega direktorja traja štiri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija po posvetovanju s člani razen Unije oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive skupnega podjetja
  , vključno z oceno nabora ključnih kazalnikov uspešnosti iz člena 16(2), točka (i)
  .

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka c

Člen 18 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pripravi program dela in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta
  raziskav
  in
  inovacij
  ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pripravi program dela in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta
  raziskav
  in
  inovacij
  ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje;

raziskav

inovacij

| (c) | pripravi program dela
  na podlagi prispevkov partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju svojega skupnega podjetja,
  in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta
  za raziskave
  in
  inovacije
  ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(c)

pripravi program dela
  na podlagi prispevkov partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju svojega skupnega podjetja,
  in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta
  za raziskave
  in
  inovacije
  ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje;

na podlagi prispevkov partnerjev, vključno z zasebnim sektorjem, znanstveno skupnostjo, predstavniki držav članic in organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju svojega skupnega podjetja,

za raziskave

inovacije

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka f a (novo)

Člen 18 – odstavek 4 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | spremlja izvajanje ukrepov za privabljanje novih partnerjev, zlasti MSP, univerz in raziskovalnih organizacij ter organizacij civilne družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

spremlja izvajanje ukrepov za privabljanje novih partnerjev, zlasti MSP, univerz in raziskovalnih organizacij ter organizacij civilne družbe;

spremlja izvajanje ukrepov za privabljanje novih partnerjev, zlasti MSP, univerz in raziskovalnih organizacij ter organizacij civilne družbe;

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka n

Člen 18 – odstavek 4 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(n)

izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja;

| (n) | izdela in
  izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja
  , ki je prijazna državljanom in MSP
  ; |
| --- | --- |

(n)

izdela in
  izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja
  , ki je prijazna državljanom in MSP
  ;

izdela in

, ki je prijazna državljanom in MSP

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka q

Člen 18 – odstavek 4 – točka q

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (q) | ščiti finančne interese Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih in denarnih kazni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(q)

ščiti finančne interese Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih in denarnih kazni;

| (q) | ščiti finančne interese Unije
  in drugih članov
  z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam
  , navzkrižju interesov
  , korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih in denarnih kazni; |
| --- | --- |

(q)

ščiti finančne interese Unije
  in drugih članov
  z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam
  , navzkrižju interesov
  , korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih in denarnih kazni;

in drugih članov

, navzkrižju interesov

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 6 – točka b

Člen 18 – odstavek 6 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja;

| (b) | upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja
  in skrbi, da se delovni program in vse njegove spremembe javno objavijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja
  in skrbi, da se delovni program in vse njegove spremembe javno objavijo
  ;

in skrbi, da se delovni program in vse njegove spremembe javno objavijo

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 6 – točka c

Člen 18 – odstavek 6 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | članom in organom skupnega podjetja zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

članom in organom skupnega podjetja zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog;

| (c) | članom in organom skupnega podjetja
  pravočasno
  zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(c)

članom in organom skupnega podjetja
  pravočasno
  zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog;

pravočasno

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Skupna podjetja
  si prizadevajo za neodvisno znanstveno svetovanje, ki ga
  pridobijo: | 1.   
  Razen če ni drugače določeno v delu 2 te uredbe,
  si
  skupna podjetja
  prizadevajo za neodvisno znanstveno svetovanje, ki ga
  opravlja znanstveni svetovalni organ, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z ustreznimi določbami iz dela 2 te uredbe in tega člena. Po potrebi lahko skupna podjetja zaprosijo za neodvisno ad hoc zunanje strokovno mnenje o posameznih vprašanjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Skupna podjetja
  si prizadevajo za neodvisno znanstveno svetovanje, ki ga
  pridobijo:

1.   
  Razen če ni drugače določeno v delu 2 te uredbe,
  si
  skupna podjetja
  prizadevajo za neodvisno znanstveno svetovanje, ki ga
  opravlja znanstveni svetovalni organ, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z ustreznimi določbami iz dela 2 te uredbe in tega člena. Po potrebi lahko skupna podjetja zaprosijo za neodvisno ad hoc zunanje strokovno mnenje o posameznih vprašanjih.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | od znanstvenega svetovalnega organa ali njegovih članov, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z zadevnimi določbami dela 2, ob upoštevanju določb tega člena, in/ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

od znanstvenega svetovalnega organa ali njegovih članov, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z zadevnimi določbami dela 2, ob upoštevanju določb tega člena, in/ali

od znanstvenega svetovalnega organa ali njegovih članov, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z zadevnimi določbami dela 2, ob upoštevanju določb tega člena, in/ali

črtano

črtano

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | z ad hoc prošnjami upravnega odbora skupnemu podjetju za zunanje strokovno mnenje o posameznih vprašanjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

z ad hoc prošnjami upravnega odbora skupnemu podjetju za zunanje strokovno mnenje o posameznih vprašanjih.

z ad hoc prošnjami upravnega odbora skupnemu podjetju za zunanje strokovno mnenje o posameznih vprašanjih.

črtano

črtano

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V izjemnih primerih in ob ustrezni utemeljenosti lahko del znanstvene svetovalne funkcije izvajajo člani skupnega podjetja razen Unije, če ni navzkrižja interesov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V izjemnih primerih in ob ustrezni utemeljenosti lahko del znanstvene svetovalne funkcije izvajajo člani skupnega podjetja razen Unije, če ni navzkrižja interesov.

V izjemnih primerih in ob ustrezni utemeljenosti lahko del znanstvene svetovalne funkcije izvajajo člani skupnega podjetja razen Unije, če ni navzkrižja interesov.

črtano

črtano

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Med člani znanstvenega svetovalnega organa se zagotovi uravnotežena zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov. Člani znanstvenega svetovalnega organa skupaj razpolagajo s kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami na tehničnem področju, potrebnimi, da lahko skupnemu podjetju dajo priporočila na znanstveni podlagi ob upoštevanju socialno-ekonomskega vpliva
  takih
  priporočil in ciljev skupnega podjetja. | 2.   Med člani znanstvenega svetovalnega organa se zagotovi uravnotežena zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z 
  upoštevanjem odličnosti,
  uravnoteženo zastopanostjo spolov
  in geografsko raznolikostjo
  . Člani znanstvenega svetovalnega organa skupaj razpolagajo s kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami na tehničnem področju, potrebnimi, da lahko skupnemu podjetju dajo priporočila na znanstveni podlagi ob upoštevanju
  podnebnega, okoljskega in
  socialno-ekonomskega vpliva
  , vključno z vplivom na konkurenčnost in tehnološko neodvisnost teh
  priporočil in ciljev skupnega podjetja
  , pa tudi vpliva raziskave, ki jo je izvedlo skupno podjetje, o vprašanjih enakosti spolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Med člani znanstvenega svetovalnega organa se zagotovi uravnotežena zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov. Člani znanstvenega svetovalnega organa skupaj razpolagajo s kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami na tehničnem področju, potrebnimi, da lahko skupnemu podjetju dajo priporočila na znanstveni podlagi ob upoštevanju socialno-ekonomskega vpliva
  takih
  priporočil in ciljev skupnega podjetja.

2.   Med člani znanstvenega svetovalnega organa se zagotovi uravnotežena zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z 
  upoštevanjem odličnosti,
  uravnoteženo zastopanostjo spolov
  in geografsko raznolikostjo
  . Člani znanstvenega svetovalnega organa skupaj razpolagajo s kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami na tehničnem področju, potrebnimi, da lahko skupnemu podjetju dajo priporočila na znanstveni podlagi ob upoštevanju
  podnebnega, okoljskega in
  socialno-ekonomskega vpliva
  , vključno z vplivom na konkurenčnost in tehnološko neodvisnost teh
  priporočil in ciljev skupnega podjetja
  , pa tudi vpliva raziskave, ki jo je izvedlo skupno podjetje, o vprašanjih enakosti spolov
  .

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega svetovalnega organa skupnega podjetja ter imenuje njegove člane
  . Pri tem po potrebi upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. | 4.   Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek
  – ki temelji na preglednih in odprtih razpisih za prijavo interesa –
  za sestavo znanstvenega svetovalnega organa skupnega podjetja ter imenuje njegove člane
  za največ štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega svetovalnega organa skupnega podjetja ter imenuje njegove člane
  . Pri tem po potrebi upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

4.   Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek
  – ki temelji na preglednih in odprtih razpisih za prijavo interesa –
  za sestavo znanstvenega svetovalnega organa skupnega podjetja ter imenuje njegove člane
  za največ štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja
  .

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 6

Člen 19 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Znanstveni svetovalni organ se sestane najmanj dvakrat letno, seje pa sklicuje njegov predsednik. Predsednik lahko povabi druge osebe, da se sej udeležijo kot opazovalci. Znanstveni svetovalni organ sprejme svoj poslovnik. | 6.   Znanstveni svetovalni organ se sestane najmanj dvakrat letno, seje pa sklicuje njegov predsednik. Predsednik lahko povabi druge osebe, da se sej udeležijo kot opazovalci. Znanstveni svetovalni organ sprejme svoj poslovnik
  , vključno z ukrepi za preprečevanje navzkrižja interesov v postopku odločanja. Dnevni red, imena udeležencev in zapisniki sej se pravočasno objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Znanstveni svetovalni organ se sestane najmanj dvakrat letno, seje pa sklicuje njegov predsednik. Predsednik lahko povabi druge osebe, da se sej udeležijo kot opazovalci. Znanstveni svetovalni organ sprejme svoj poslovnik.

6.   Znanstveni svetovalni organ se sestane najmanj dvakrat letno, seje pa sklicuje njegov predsednik. Predsednik lahko povabi druge osebe, da se sej udeležijo kot opazovalci. Znanstveni svetovalni organ sprejme svoj poslovnik
  , vključno z ukrepi za preprečevanje navzkrižja interesov v postopku odločanja. Dnevni red, imena udeležencev in zapisniki sej se pravočasno objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7 – točka a

Člen 19 – odstavek 7 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v 
  programih dela, v skladu s strateškim načrtom
  za raziskave in inovacije ter strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v 
  programih dela, v skladu s strateškim načrtom
  za raziskave in inovacije ter strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa;

programih dela, v skladu s strateškim načrtom

| (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v 
  strateškem načrtu
  za raziskave in inovacije ter
  z njim povezanih programih dela, v skladu s
  strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v 
  strateškem načrtu
  za raziskave in inovacije ter
  z njim povezanih programih dela, v skladu s
  strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa;

strateškem načrtu

z njim povezanih programih dela, v skladu s

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7 – točka d

Člen 19 – odstavek 7 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sosednjih sektorjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sosednjih sektorjih;

| (d) | zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sosednjih sektorjih
  , pa tudi glede morebitnih okoljskih, družbenih in podnebnih vplivov dejavnosti skupnega podjetja
  ; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sosednjih sektorjih
  , pa tudi glede morebitnih okoljskih, družbenih in podnebnih vplivov dejavnosti skupnega podjetja
  ;

, pa tudi glede morebitnih okoljskih, družbenih in podnebnih vplivov dejavnosti skupnega podjetja

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7 – točka f a (novo)

Člen 19 – odstavek 7 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | ocenjuje vloge potencialnih pridruženih in prispevajočih partnerjev ter o njih svetuje upravnemu odboru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

ocenjuje vloge potencialnih pridruženih in prispevajočih partnerjev ter o njih svetuje upravnemu odboru;

ocenjuje vloge potencialnih pridruženih in prispevajočih partnerjev ter o njih svetuje upravnemu odboru;

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 8

Člen 19 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Po vsaki seji znanstvenega svetovalnega organa njegov predsednik upravnemu odboru predloži poročilo, v katerem so navedena mnenja tega organa in njegovih članov o zadevah, o katerih so razpravljali na seji. | 8.   Po vsaki seji znanstvenega svetovalnega organa njegov predsednik upravnemu odboru predloži poročilo, v katerem so navedena mnenja tega organa in njegovih članov o zadevah, o katerih so razpravljali na seji.
  Poročilo je v možnem obsegu javno dostopno na spletnem mestu skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Po vsaki seji znanstvenega svetovalnega organa njegov predsednik upravnemu odboru predloži poročilo, v katerem so navedena mnenja tega organa in njegovih članov o zadevah, o katerih so razpravljali na seji.

8.   Po vsaki seji znanstvenega svetovalnega organa njegov predsednik upravnemu odboru predloži poročilo, v katerem so navedena mnenja tega organa in njegovih članov o zadevah, o katerih so razpravljali na seji.
  Poročilo je v možnem obsegu javno dostopno na spletnem mestu skupnega podjetja.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 9 a (novo)

Člen 19 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti znanstveni svetovalni organ o delovanju na podlagi njegovih priporočil ali predlogov oziroma navede razloge za njihovo neupoštevanje ter jih objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti znanstveni svetovalni organ o delovanju na podlagi njegovih priporočil ali predlogov oziroma navede razloge za njihovo neupoštevanje ter jih objavi.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 5

Člen 20 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Predsednik skupine predstavnikov držav lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sej kot opazovalci, zlasti predstavnike ustreznih zveznih ali regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in predstavnike drugih organov skupnega podjetja. | 5.   Predsednik skupine predstavnikov držav lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sej kot opazovalci, zlasti predstavnike ustreznih zveznih ali regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in
  industrije, predstavnike organizacij civilne družbe in
  predstavnike drugih organov skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Predsednik skupine predstavnikov držav lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sej kot opazovalci, zlasti predstavnike ustreznih zveznih ali regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in predstavnike drugih organov skupnega podjetja.

5.   Predsednik skupine predstavnikov držav lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sej kot opazovalci, zlasti predstavnike ustreznih zveznih ali regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in
  industrije, predstavnike organizacij civilne družbe in
  predstavnike drugih organov skupnega podjetja.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 6

Člen 20 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Dnevni red sej skupine predstavnikov držav se razpošlje dovolj vnaprej, da se zagotovi ustrezna zastopanost vsake države članice in pridružene države. Dnevni red se pošlje tudi upravnemu odboru v vednost. | 6.   Dnevni red sej skupine predstavnikov držav se razpošlje dovolj vnaprej, da se zagotovi ustrezna zastopanost vsake države članice in pridružene države. Dnevni red se
  pravočasno
  pošlje tudi upravnemu odboru v vednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Dnevni red sej skupine predstavnikov držav se razpošlje dovolj vnaprej, da se zagotovi ustrezna zastopanost vsake države članice in pridružene države. Dnevni red se pošlje tudi upravnemu odboru v vednost.

6.   Dnevni red sej skupine predstavnikov držav se razpošlje dovolj vnaprej, da se zagotovi ustrezna zastopanost vsake države članice in pridružene države. Dnevni red se
  pravočasno
  pošlje tudi upravnemu odboru v vednost.

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 7 – točka b

Člen 20 – odstavek 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | o posodobitvi strateške usmeritve v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

o posodobitvi strateške usmeritve v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje;

| (b) | o posodobitvi strateške usmeritve v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa
  , splošnimi politikami in cilji Unije
  ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje; |
| --- | --- |

(b)

o posodobitvi strateške usmeritve v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru programa Obzorje Evropa
  , splošnimi politikami in cilji Unije
  ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje;

, splošnimi politikami in cilji Unije

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 7 – točka e

Člen 20 – odstavek 7 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | o sodelovanju MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

o sodelovanju MSP.

| (e) | o sodelovanju MSP
  in zagonskih podjetij, njihovih poslovnih združenj, univerz in raziskovalnih organizacij in organizacij civilne družbe ter sprejetih ukrepov za spodbujanje novih partnerjev k udeležbi
  . |
| --- | --- |

(e)

o sodelovanju MSP
  in zagonskih podjetij, njihovih poslovnih združenj, univerz in raziskovalnih organizacij in organizacij civilne družbe ter sprejetih ukrepov za spodbujanje novih partnerjev k udeležbi
  .

in zagonskih podjetij, njihovih poslovnih združenj, univerz in raziskovalnih organizacij in organizacij civilne družbe ter sprejetih ukrepov za spodbujanje novih partnerjev k udeležbi

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 7 – točka e a (novo)

Člen 20 – odstavek 7 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | o potencialnem vplivu dejavnosti skupnega podjetja na okolje in podnebje ter o njihovi družbeni dodani vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

o potencialnem vplivu dejavnosti skupnega podjetja na okolje in podnebje ter o njihovi družbeni dodani vrednosti.

o potencialnem vplivu dejavnosti skupnega podjetja na okolje in podnebje ter o njihovi družbeni dodani vrednosti.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 8 – točka a

Člen 20 – odstavek 8 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za uvajanje zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za uvajanje zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev;

| (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za
  razvoj ter
  uvajanje
  in tržno uporabo
  zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev
  , kot so razpisi, usklajeni med skupnimi podjetji ter njihovimi raziskovalnimi in naložbenimi programi
  ; |
| --- | --- |

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za
  razvoj ter
  uvajanje
  in tržno uporabo
  zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev
  , kot so razpisi, usklajeni med skupnimi podjetji ter njihovimi raziskovalnimi in naložbenimi programi
  ;

razvoj ter

in tržno uporabo

, kot so razpisi, usklajeni med skupnimi podjetji ter njihovimi raziskovalnimi in naložbenimi programi

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 9

Člen 20 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Ob koncu vsakega koledarskega leta skupina predstavnikov držav predloži poročilo, v katerem so opisane nacionalne ali regionalne politike, povezane s skupnim podjetjem, in opredeljeni posebni načini sodelovanja pri ukrepih, ki jih financira skupno podjetje. | 9.   Ob koncu vsakega koledarskega leta skupina predstavnikov držav predloži poročilo, v katerem so opisane nacionalne ali regionalne politike, povezane s skupnim podjetjem, in opredeljeni posebni načini sodelovanja pri ukrepih, ki jih financira skupno podjetje.
  Poročilo se javno objavi na spletnem mestu skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Ob koncu vsakega koledarskega leta skupina predstavnikov držav predloži poročilo, v katerem so opisane nacionalne ali regionalne politike, povezane s skupnim podjetjem, in opredeljeni posebni načini sodelovanja pri ukrepih, ki jih financira skupno podjetje.

9.   Ob koncu vsakega koledarskega leta skupina predstavnikov držav predloži poročilo, v katerem so opisane nacionalne ali regionalne politike, povezane s skupnim podjetjem, in opredeljeni posebni načini sodelovanja pri ukrepih, ki jih financira skupno podjetje.
  Poročilo se javno objavi na spletnem mestu skupnega podjetja.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 13 a (novo)

Člen 20 – odstavek 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Skupina predstavnikov držav pri opravljanju svojih nalog upošteva pravila o zaupnosti in navzkrižju interesov iz členov 31 in 40. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13a.
     
  Skupina predstavnikov držav pri opravljanju svojih nalog upošteva pravila o zaupnosti in navzkrižju interesov iz členov 31 in 40.

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupina deležnikov je odprta za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi skupinami, dejavnimi na področju skupnega podjetja, ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav. | 2.   Skupina deležnikov je odprta za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi skupinami
  in organizacijami civilne družbe
  , dejavnimi na področju skupnega podjetja, ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupina deležnikov je odprta za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi skupinami, dejavnimi na področju skupnega podjetja, ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav.

2.   Skupina deležnikov je odprta za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi skupinami
  in organizacijami civilne družbe
  , dejavnimi na področju skupnega podjetja, ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav.

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2 a (novo)

Člen 21 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo skupine deležnikov ter si prizadeva za članstvo, ki je uravnoteženo z vidika spola, je geografsko raznoliko in zastopa različne sektorje in ozadja. Pri tem po potrebi upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. Zagotovi se, da je skupina deležnikov stalno odprta za nove člane, ki bi jih bilo treba oceniti v vmesni oceni in jih po potrebi obravnavati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo skupine deležnikov ter si prizadeva za članstvo, ki je uravnoteženo z vidika spola, je geografsko raznoliko in zastopa različne sektorje in ozadja. Pri tem po potrebi upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. Zagotovi se, da je skupina deležnikov stalno odprta za nove člane, ki bi jih bilo treba oceniti v vmesni oceni in jih po potrebi obravnavati.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Skupina deležnikov se redno obvešča o dejavnostih skupnega podjetja in je vabljena k dajanju pripomb k načrtovanim pobudam skupnega podjetja. | 3.   Skupina deležnikov se redno obvešča o dejavnostih skupnega podjetja in je vabljena k dajanju pripomb k načrtovanim pobudam skupnega podjetja
  , in sicer na poziv ali na lastno pobudo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Skupina deležnikov se redno obvešča o dejavnostih skupnega podjetja in je vabljena k dajanju pripomb k načrtovanim pobudam skupnega podjetja.

3.   Skupina deležnikov se redno obvešča o dejavnostih skupnega podjetja in je vabljena k dajanju pripomb k načrtovanim pobudam skupnega podjetja
  , in sicer na poziv ali na lastno pobudo
  .

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

Člen 21 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Seje skupine deležnikov sklicuje izvršni direktor. | 4.   Seje skupine deležnikov sklicuje izvršni direktor
  vsaj enkrat letno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Seje skupine deležnikov sklicuje izvršni direktor.

4.   Seje skupine deležnikov sklicuje izvršni direktor
  vsaj enkrat letno
  .

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 5

Člen 21 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Izvršni direktor lahko upravnemu odboru svetuje, naj se posvetuje s skupino deležnikov glede posebnih vprašanj. V primeru takega posvetovanja se upravnemu odboru po zadevni razpravi v skupini deležnikov predloži poročilo. | 5.   Izvršni direktor lahko upravnemu odboru svetuje, naj se posvetuje s skupino deležnikov glede posebnih vprašanj. V primeru takega posvetovanja se upravnemu odboru po zadevni razpravi v skupini deležnikov predloži poročilo
  , ki je javno dostopno na spletnem mestu ustreznega skupnega podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Izvršni direktor lahko upravnemu odboru svetuje, naj se posvetuje s skupino deležnikov glede posebnih vprašanj. V primeru takega posvetovanja se upravnemu odboru po zadevni razpravi v skupini deležnikov predloži poročilo.

5.   Izvršni direktor lahko upravnemu odboru svetuje, naj se posvetuje s skupino deležnikov glede posebnih vprašanj. V primeru takega posvetovanja se upravnemu odboru po zadevni razpravi v skupini deležnikov predloži poročilo
  , ki je javno dostopno na spletnem mestu ustreznega skupnega podjetja
  .

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 5 a (novo)

Člen 21 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Skupina deležnikov pri opravljanju svojih nalog upošteva pravila o zaupnosti in nasprotju interesov iz členov 31 in 40. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Skupina deležnikov pri opravljanju svojih nalog upošteva pravila o zaupnosti in nasprotju interesov iz členov 31 in 40.

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V skladu s členom 17(2) uredbe o programu Obzorje Evropa in z odstopanjem od člena 34 navedene uredbe lahko skupna podjetja uporabijo različne stopnje povračil za financiranje Unije v okviru ukrepa glede na vrsto udeleženca ter vrsto ukrepa. Stopnje povračila so navedene v programu dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  V skladu s členom 17(2) uredbe o programu Obzorje Evropa in z odstopanjem od člena 34 navedene uredbe lahko skupna podjetja uporabijo različne stopnje povračil za financiranje Unije v okviru ukrepa glede na vrsto udeleženca ter vrsto ukrepa. Stopnje povračila so navedene v programu dela.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Program dela se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Program dela se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja in se – v podporo usklajevanju s splošno strategijo programa Obzorje Evropa – pošlje v vednost
  programskemu odboru zadevnih grozdov
  . | 2.   Program dela se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Program dela se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja
  ter na spletnem mestu in v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa
  in se – v podporo usklajevanju s splošno strategijo programa Obzorje Evropa – pošlje v vednost
  ustrezni sestavi programskega odbora
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Program dela se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Program dela se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja in se – v podporo usklajevanju s splošno strategijo programa Obzorje Evropa – pošlje v vednost
  programskemu odboru zadevnih grozdov
  .

2.   Program dela se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Program dela se objavi na spletnem mestu skupnega podjetja
  ter na spletnem mestu in v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje Evropa
  in se – v podporo usklajevanju s splošno strategijo programa Obzorje Evropa – pošlje v vednost
  ustrezni sestavi programskega odbora
  .

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 5

Člen 23 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. | 5.   Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije
  , in zneskov finančnih prispevkov in prispevkov v naravi članov razen Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije.

5.   Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije
  , in zneskov finančnih prispevkov in prispevkov v naravi članov razen Unije
  .

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Izvršni direktor upravnemu odboru predloži konsolidirano letno poročilo o dejavnostih o izvajanju svojih dolžnosti v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja. | 1.   Izvršni direktor upravnemu odboru predloži konsolidirano letno poročilo o dejavnostih o izvajanju svojih dolžnosti v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja.
  Konsolidirana letna poročila o dejavnostih se pravočasno objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Izvršni direktor upravnemu odboru predloži konsolidirano letno poročilo o dejavnostih o izvajanju svojih dolžnosti v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja.

1.   Izvršni direktor upravnemu odboru predloži konsolidirano letno poročilo o dejavnostih o izvajanju svojih dolžnosti v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja.
  Konsolidirana letna poročila o dejavnostih se pravočasno objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja.

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka b

Člen 24 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | o predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

o predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo;

| (b) | o predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo
  ter z oznako odstotnega deleža novincev
  ; |
| --- | --- |

(b)

o predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo
  ter z oznako odstotnega deleža novincev
  ;

ter z oznako odstotnega deleža novincev

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka e

Člen 24 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | o sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

o sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami.

| (e) | o sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter
  drugimi programi Unije, pa tudi
  nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami. |
| --- | --- |

(e)

o sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter
  drugimi programi Unije, pa tudi
  nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami.

drugimi programi Unije, pa tudi

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 24 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | o napredku pri izvajanju merljivih pričakovanih rezultatov, končnih rezultatov in mejnikov v določenem časovnem okviru, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in v delovnem programu skupnega podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

o napredku pri izvajanju merljivih pričakovanih rezultatov, končnih rezultatov in mejnikov v določenem časovnem okviru, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in v delovnem programu skupnega podjetja;

o napredku pri izvajanju merljivih pričakovanih rezultatov, končnih rezultatov in mejnikov v določenem časovnem okviru, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in v delovnem programu skupnega podjetja;

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka e b (novo)

Člen 24 – odstavek 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | o zneskih finančnih prispevkov članov, ki niso Unija, ter zneskih finančnih prispevkov Unije, ki so bili dejansko predloženi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

o zneskih finančnih prispevkov članov, ki niso Unija, ter zneskih finančnih prispevkov Unije, ki so bili dejansko predloženi;

o zneskih finančnih prispevkov članov, ki niso Unija, ter zneskih finančnih prispevkov Unije, ki so bili dejansko predloženi;

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka e c (novo)

Člen 24 – odstavek 2 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | o prispevku skupnega podjetja k ukrepom programa znanj in spretnosti za Evropo, zlasti tistim, katerih cilj je razvoj znanj in spretnosti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter povečanje števila diplomantov naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na ustreznih področjih dela skupnega podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

o prispevku skupnega podjetja k ukrepom programa znanj in spretnosti za Evropo, zlasti tistim, katerih cilj je razvoj znanj in spretnosti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter povečanje števila diplomantov naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na ustreznih področjih dela skupnega podjetja;

o prispevku skupnega podjetja k ukrepom programa znanj in spretnosti za Evropo, zlasti tistim, katerih cilj je razvoj znanj in spretnosti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter povečanje števila diplomantov naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na ustreznih področjih dela skupnega podjetja;

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – točka e d (novo)

Člen 24 – odstavek 2 – točka e d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ed) | o vseh ukrepih, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov, vključno s tistimi, katerih namen je premostiti vrzel med spoloma na področju raziskav in inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ed)

(ed)

o vseh ukrepih, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov, vključno s tistimi, katerih namen je premostiti vrzel med spoloma na področju raziskav in inovacij.

o vseh ukrepih, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov, vključno s tistimi, katerih namen je premostiti vrzel med spoloma na področju raziskav in inovacij.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Člani razen Unije se dogovorijo, kako si bodo delili svoj skupni prispevek
  v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja
  . | 2.   Člani razen Unije se dogovorijo, kako si bodo delili svoj skupni prispevek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Člani razen Unije se dogovorijo, kako si bodo delili svoj skupni prispevek
  v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja
  .

2.   Člani razen Unije se dogovorijo, kako si bodo delili svoj skupni prispevek.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Člani, ki niso Unija, pri odločanju o delitvi skupnega prispevka k skupnemu podjetju ravnajo v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja, ne da bi se pri tem malim in srednjim podjetjem postavili obremenjujoči pogoji, sodelovanje malih in srednjih podjetij pa se spodbuja z ugodnimi pogoji, pri katerih se upošteva njihova velikost in omejena pogajalska moč v celotni vrednostni verigi v primerjavi z večjimi akterji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Člani, ki niso Unija, pri odločanju o delitvi skupnega prispevka k skupnemu podjetju ravnajo v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja, ne da bi se pri tem malim in srednjim podjetjem postavili obremenjujoči pogoji, sodelovanje malih in srednjih podjetij pa se spodbuja z ugodnimi pogoji, pri katerih se upošteva njihova velikost in omejena pogajalska moč v celotni vrednostni verigi v primerjavi z večjimi akterji.

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 6

Člen 26 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Če člani skupnega podjetja razen Unije ne izpolnijo obveznosti v zvezi s svojim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, v katerem morajo izpolniti obveznosti. Če zadevni član razen Unije ob izteku tega roka še vedno ni izpolnil obveznosti, izvršni direktor obvesti Komisijo zaradi morebitnih ukrepov in zadevnega člana, da mu je odvzeta glasovalna pravica v upravnem odboru v skladu s členom 11(9). | 6.   Če člani skupnega podjetja razen Unije ne izpolnijo obveznosti v zvezi s svojim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, v katerem morajo izpolniti obveznosti. Če zadevni član razen Unije ob izteku tega roka še vedno ni izpolnil obveznosti, izvršni direktor obvesti Komisijo
  in sodelujoče države
  zaradi morebitnih ukrepov in zadevnega člana, da mu je odvzeta glasovalna pravica v upravnem odboru v skladu s členom 11(9). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Če člani skupnega podjetja razen Unije ne izpolnijo obveznosti v zvezi s svojim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, v katerem morajo izpolniti obveznosti. Če zadevni član razen Unije ob izteku tega roka še vedno ni izpolnil obveznosti, izvršni direktor obvesti Komisijo zaradi morebitnih ukrepov in zadevnega člana, da mu je odvzeta glasovalna pravica v upravnem odboru v skladu s členom 11(9).

6.   Če člani skupnega podjetja razen Unije ne izpolnijo obveznosti v zvezi s svojim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, v katerem morajo izpolniti obveznosti. Če zadevni član razen Unije ob izteku tega roka še vedno ni izpolnil obveznosti, izvršni direktor obvesti Komisijo
  in sodelujoče države
  zaradi morebitnih ukrepov in zadevnega člana, da mu je odvzeta glasovalna pravica v upravnem odboru v skladu s členom 11(9).

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 4

Člen 28 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija,
  zadevno
  skupno podjetje, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi. | 4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija,
  ustrezno
  skupno podjetje, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi
  , ne da bi se povečalo upravno breme skupnega podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija,
  zadevno
  skupno podjetje, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.

4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija,
  ustrezno
  skupno podjetje, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi
  , ne da bi se povečalo upravno breme skupnega podjetja
  .

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Revizije odhodkov za posredne ukrepe se izvedejo v skladu s [členom 48] uredbe o programu Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu z revizijsko strategijo iz [člena 48(2)] navedene uredbe. | Revizije odhodkov za posredne ukrepe se izvedejo v skladu s [členom 48] uredbe o programu Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu z revizijsko strategijo iz [člena 48(2)] navedene uredbe
  , ne da bi se povečalo upravno breme skupnega podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Revizije odhodkov za posredne ukrepe se izvedejo v skladu s [členom 48] uredbe o programu Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu z revizijsko strategijo iz [člena 48(2)] navedene uredbe.

Revizije odhodkov za posredne ukrepe se izvedejo v skladu s [členom 48] uredbe o programu Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu z revizijsko strategijo iz [člena 48(2)] navedene uredbe
  , ne da bi se povečalo upravno breme skupnega podjetja
  .

, ne da bi se povečalo upravno breme skupnega podjetja

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Notranji revizor Komisije ima v skupnem podjetju enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. | 1.   Notranji revizor Komisije ima v skupnem podjetju enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo
  , in sprejme ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena skupnih podjetij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Notranji revizor Komisije ima v skupnem podjetju enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

1.   Notranji revizor Komisije ima v skupnem podjetju enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo
  , in sprejme ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena skupnih podjetij
  .

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupno podjetje institucijam Unije in organom, uradom ali agencijam Unije omogoči dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih skupnega podjetja, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti. | 1.   Skupno podjetje institucijam Unije in organom, uradom ali agencijam Unije omogoči dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih skupnega podjetja, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo
  , zanje veljajo ustrezni standardi varnosti informacijske tehnologije in informacijske varnosti, so v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti
  ter morajo biti v skladu
  s pravili o varstvu osebnih podatkov in
  z veljavnimi pravili o zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupno podjetje institucijam Unije in organom, uradom ali agencijam Unije omogoči dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih skupnega podjetja, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti.

1.   Skupno podjetje institucijam Unije in organom, uradom ali agencijam Unije omogoči dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih skupnega podjetja, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo
  , zanje veljajo ustrezni standardi varnosti informacijske tehnologije in informacijske varnosti, so v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti
  ter morajo biti v skladu
  s pravili o varstvu osebnih podatkov in
  z veljavnimi pravili o zaupnosti.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupno podjetje Evropski komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije. | 2.   Skupno podjetje Evropski komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije.
  Vsi ustrezni podatki v zvezi s projekti, ki jih predložijo skupna podjetja, se vključijo v enotno zbirko podatkov programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupno podjetje Evropski komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije.

2.   Skupno podjetje Evropski komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije.
  Vsi ustrezni podatki v zvezi s projekti, ki jih predložijo skupna podjetja, se vključijo v enotno zbirko podatkov programa Obzorje Evropa.

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2

Člen 35 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo s kadrovskim načrtom skupnega podjetja,
  v katerem sta navedeni
  število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa. | 2.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo s kadrovskim načrtom skupnega podjetja
  in ustrezno odražajo potrebno število delovnih mest in razrede za zagotavljanje najvišjih standardov pri zaposlovanju na področju
  ,
  pri čemer se navedeta
  število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa
  , upošteva pa se tudi načelo uravnotežene zastopanosti spolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo s kadrovskim načrtom skupnega podjetja,
  v katerem sta navedeni
  število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa.

2.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo s kadrovskim načrtom skupnega podjetja
  in ustrezno odražajo potrebno število delovnih mest in razrede za zagotavljanje najvišjih standardov pri zaposlovanju na področju
  ,
  pri čemer se navedeta
  število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa
  , upošteva pa se tudi načelo uravnotežene zastopanosti spolov
  .

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 1

Člen 40 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupno podjetje, njegovi organi in osebje se pri opravljanju
  svojih dejavnosti
  izogibajo
  navzkrižju
  interesov. | 1.   Skupno podjetje, njegovi organi in
  člani ter
  osebje se
  v postopku odločanja o dejavnosti skupnega podjetja in
  pri opravljanju
  dejavnosti skupnega podjetja
  izogibajo
  nasprotju
  interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupno podjetje, njegovi organi in osebje se pri opravljanju
  svojih dejavnosti
  izogibajo
  navzkrižju
  interesov.

1.   Skupno podjetje, njegovi organi in
  člani ter
  osebje se
  v postopku odločanja o dejavnosti skupnega podjetja in
  pri opravljanju
  dejavnosti skupnega podjetja
  izogibajo
  nasprotju
  interesov.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 2

Člen 40 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje navzkrižij interesov za osebje skupnega podjetja, člane in druge osebe, ki so dejavne v upravnem odboru in v drugih organih ali skupinah skupnega podjetja, v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja in Kadrovskimi predpisi za osebje. | 2.   Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje navzkrižij interesov za osebje skupnega podjetja, člane in druge osebe, ki so dejavne v upravnem odboru in v drugih organih ali skupinah skupnega podjetja, v skladu s 
  to uredbo,
  finančnimi pravili skupnega podjetja in Kadrovskimi predpisi za osebje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje navzkrižij interesov za osebje skupnega podjetja, člane in druge osebe, ki so dejavne v upravnem odboru in v drugih organih ali skupinah skupnega podjetja, v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja in Kadrovskimi predpisi za osebje.

2.   Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje navzkrižij interesov za osebje skupnega podjetja, člane in druge osebe, ki so dejavne v upravnem odboru in v drugih organih ali skupinah skupnega podjetja, v skladu s 
  to uredbo,
  finančnimi pravili skupnega podjetja in Kadrovskimi predpisi za osebje.

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 2 a (novo)

Člen 40 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Člani znanstvenega svetovalnega organa ter izvršni direktorji zagotavljajo javno dostopnost in posodabljanje izjave o vseh poklicnih dejavnostih, finančnih interesih in nasprotjih interesov. Te vsebujejo tudi informacije o njihovem članstvu v različnih odborih ter informacije o morebitnih javnih deležih, če lahko to vpliva na javno politiko ali ima zadevna oseba zaradi tega deleža pomemben vpliv na posle podjetja ali partnerstvo. Izvršni direktorji imajo poklicne izkušnje, kar dokazuje, da imajo izkušnje v ustreznem operativnem sektorju skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Člani znanstvenega svetovalnega organa ter izvršni direktorji zagotavljajo javno dostopnost in posodabljanje izjave o vseh poklicnih dejavnostih, finančnih interesih in nasprotjih interesov. Te vsebujejo tudi informacije o njihovem članstvu v različnih odborih ter informacije o morebitnih javnih deležih, če lahko to vpliva na javno politiko ali ima zadevna oseba zaradi tega deleža pomemben vpliv na posle podjetja ali partnerstvo. Izvršni direktorji imajo poklicne izkušnje, kar dokazuje, da imajo izkušnje v ustreznem operativnem sektorju skupnega podjetja.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 4

Člen 43 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Med postopkom prenehanja delovanja skupnega podjetja se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih s prenehanjem njegovega delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane skupnega podjetja, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno s svojim finančnim prispevkom k skupnemu podjetju. Vsi takšni presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v 
  splošni
  proračun
  Unije
  . | 4.   Med postopkom prenehanja delovanja skupnega podjetja se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih s prenehanjem njegovega delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane skupnega podjetja, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno s svojim finančnim prispevkom k skupnemu podjetju. Vsi takšni presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun
  programa Obzorje Evropa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Med postopkom prenehanja delovanja skupnega podjetja se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih s prenehanjem njegovega delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane skupnega podjetja, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno s svojim finančnim prispevkom k skupnemu podjetju. Vsi takšni presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v 
  splošni
  proračun
  Unije
  .

4.   Med postopkom prenehanja delovanja skupnega podjetja se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih s prenehanjem njegovega delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane skupnega podjetja, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno s svojim finančnim prispevkom k skupnemu podjetju. Vsi takšni presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun
  programa Obzorje Evropa
  .

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – točka a

Člen 44 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pospešiti inovacijski proces
  in
  razvoj inovativnih rešitev na biološki osnovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pospešiti inovacijski proces
  in
  razvoj inovativnih rešitev na biološki osnovi;

in

| (a) | pospešiti
  raziskovalni in
  inovacijski proces
  ter
  razvoj
  trajnostnih
  inovativnih rešitev na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(a)

pospešiti
  raziskovalni in
  inovacijski proces
  ter
  razvoj
  trajnostnih
  inovativnih rešitev na biološki osnovi;

raziskovalni in

ter

trajnostnih

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – točka b

Člen 44 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pospešiti uvajanje obstoječih zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pospešiti uvajanje obstoječih zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

| (b) | pospešiti uvajanje obstoječih
  trajnostnih
  zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti uvajanje obstoječih
  trajnostnih
  zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

trajnostnih

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – točka c

Člen 44 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti industrijskih sistemov na biološki osnovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti industrijskih sistemov na biološki osnovi.

| (c) | zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti
  trajnostnih
  industrijskih sistemov na biološki osnovi. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti
  trajnostnih
  industrijskih sistemov na biološki osnovi.

trajnostnih

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka a

Člen 44 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se izkoristi napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah za razvoj in predstavitev trajnostnih rešitev, ki temeljijo na rabi biomase; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se izkoristi napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah za razvoj in predstavitev trajnostnih rešitev, ki temeljijo na rabi biomase;

| (a) | povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se izkoristi napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah za razvoj in predstavitev
  gospodarsko, okoljsko in socialno
  trajnostnih rešitev, ki temeljijo na rabi biomase; |
| --- | --- |

(a)

povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se izkoristi napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah za razvoj in predstavitev
  gospodarsko, okoljsko in socialno
  trajnostnih rešitev, ki temeljijo na rabi biomase;

gospodarsko, okoljsko in socialno

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka b

Člen 44 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva;

| (b) | povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva
  v skladu s cilji Unije na področju podnebja, okolja in biotske raznovrstnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva
  v skladu s cilji Unije na področju podnebja, okolja in biotske raznovrstnosti
  ;

v skladu s cilji Unije na področju podnebja, okolja in biotske raznovrstnosti

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka c

Člen 44 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavanje okoljskih izzivov
  in
  razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavanje okoljskih izzivov
  in
  razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi;

in

| (c) | povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavanje
  gospodarskih, socialnih in
  okoljskih izzivov
  ter
  razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(c)

povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavanje
  gospodarskih, socialnih in
  okoljskih izzivov
  ter
  razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi;

gospodarskih, socialnih in

ter

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 44 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | prispevati k opredeljevanju rešitev, pri katerih se uporabljajo tehnologije in pristopi negativnih emisij ter sekvestracija ogljika v naravnih sistemih in imajo druge okoljske koristi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

prispevati k opredeljevanju rešitev, pri katerih se uporabljajo tehnologije in pristopi negativnih emisij ter sekvestracija ogljika v naravnih sistemih in imajo druge okoljske koristi;

prispevati k opredeljevanju rešitev, pri katerih se uporabljajo tehnologije in pristopi negativnih emisij ter sekvestracija ogljika v naravnih sistemih in imajo druge okoljske koristi;

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka d

Člen 44 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | okrepiti povezovanje procesov raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijskih vrednostnih verigah Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

okrepiti povezovanje procesov raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijskih vrednostnih verigah Unije;

| (d) | okrepiti povezovanje procesov raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijskih vrednostnih verigah Unije
  ter spodbujanje višjih ravni trajnostnosti in krožnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti povezovanje procesov raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijskih vrednostnih verigah Unije
  ter spodbujanje višjih ravni trajnostnosti in krožnosti
  ;

ter spodbujanje višjih ravni trajnostnosti in krožnosti

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka e

Člen 44 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zmanjšati tveganje naložb na področju raziskav in inovacij v podjetja in projekte na biološki osnovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zmanjšati tveganje naložb na področju raziskav in inovacij v podjetja in projekte na biološki osnovi;

| (e) | zmanjšati tveganje naložb na področju raziskav in inovacij v 
  trajnostna
  podjetja in projekte na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšati tveganje naložb na področju raziskav in inovacij v 
  trajnostna
  podjetja in projekte na biološki osnovi;

trajnostna

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka f

Člen 44 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo okoljski vidiki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo okoljski vidiki.

| (f) | zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo okoljski vidiki
  in blaženje morebitnih negativnih učinkov, da bi prispevali k energetskim in podnebnim ciljem Unije
  . |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo okoljski vidiki
  in blaženje morebitnih negativnih učinkov, da bi prispevali k energetskim in podnebnim ciljem Unije
  .

in blaženje morebitnih negativnih učinkov, da bi prispevali k energetskim in podnebnim ciljem Unije

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka c

Člen 45 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije v industriji na biološki osnovi, da bi uresničeval cilje Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije v industriji na biološki osnovi, da bi uresničeval cilje Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi;

| (c) | podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije
  in trajnostnost
  v industriji na biološki osnovi, da bi uresničeval cilje Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi
  skladno s podnebnimi in energetskimi cilji Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije
  in trajnostnost
  v industriji na biološki osnovi, da bi uresničeval cilje Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi
  skladno s podnebnimi in energetskimi cilji Unije
  ;

in trajnostnost

skladno s podnebnimi in energetskimi cilji Unije

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka d

Člen 45 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | krepi raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

krepi raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti;

| (d) | krepi raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti;
  ter blaži njihove potencialno negativne socialne in okoljske učinke; |
| --- | --- |

(d)

krepi raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti;
  ter blaži njihove potencialno negativne socialne in okoljske učinke;

ter blaži njihove potencialno negativne socialne in okoljske učinke;

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka e

Člen 45 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij z neizkoriščenim potencialom za razvoj industrije na biološki osnovi, da bi sodelovali pri dejavnostih projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij z neizkoriščenim potencialom za razvoj industrije na biološki osnovi, da bi sodelovali pri dejavnostih projektov;

| (e) | mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij
  na različnih geografskih ravneh
  z neizkoriščenim potencialom za razvoj
  trajnostne
  industrije na biološki osnovi, da bi sodelovali pri dejavnostih projektov; |
| --- | --- |

(e)

mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij
  na različnih geografskih ravneh
  z neizkoriščenim potencialom za razvoj
  trajnostne
  industrije na biološki osnovi, da bi sodelovali pri dejavnostih projektov;

na različnih geografskih ravneh

trajnostne

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka g

Člen 45 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki v okviru Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki v okviru Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

| (g) | spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji, malimi organizacijami iz primarnega sektorja ter organizacijami civilne družbe,
  v okviru Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje
  trajnostnih
  inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(g)

spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji, malimi organizacijami iz primarnega sektorja ter organizacijami civilne družbe,
  v okviru Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje
  trajnostnih
  inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

, vključno z malimi in srednjimi podjetji, malimi organizacijami iz primarnega sektorja ter organizacijami civilne družbe,

trajnostnih

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka h

Člen 45 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg;

| (h) | mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(h)

mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi na trg;

trajnostnih

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka j

Člen 45 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | predstavlja in promovira inovativne rešitve na biološki osnovi
  pri oblikovalcih politike, industrij
  ,
  nevladnih organizacijah
  in
  potrošnikih
  na
  splošno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

predstavlja in promovira inovativne rešitve na biološki osnovi
  pri oblikovalcih politike, industrij
  ,
  nevladnih organizacijah
  in
  potrošnikih
  na
  splošno
  .

pri oblikovalcih politike, industrij

nevladnih organizacijah

potrošnikih

splošno

| (j) | objavlja svoje ugotovitve
  in
  rezultate na pregleden in dostopen način, vključno z njihovimi socialnimi in okoljskimi vplivi znotraj Unije in tretjih držav
  ,
  ter
  predstavlja in promovira
  trajnostne
  inovativne rešitve na biološki osnovi. |
| --- | --- |

(j)

objavlja svoje ugotovitve
  in
  rezultate na pregleden in dostopen način, vključno z njihovimi socialnimi in okoljskimi vplivi znotraj Unije in tretjih držav
  ,
  ter
  predstavlja in promovira
  trajnostne
  inovativne rešitve na biološki osnovi.

objavlja svoje ugotovitve

rezultate na pregleden in dostopen način, vključno z njihovimi socialnimi in okoljskimi vplivi znotraj Unije in tretjih držav

ter

trajnostne

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1 – točka b

Člen 46 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju v Belgiji, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju v Belgiji, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi;

brezpogojnem

| (b) | Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju v Belgiji, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju v Belgiji, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ;

, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 49 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ne glede na pooblastilo upravnega odbora za odločanje o načrtu dodatnih dejavnosti v skladu s členom 16(2)(l) ter na področju uporabe člena 2(9) in (10)
  , konzorcij Bio-based Industries Consortium ali njegovi subjekti v sestavi ali pridruženi subjekti
  vsako leto vložijo predlog za dodatne dejavnosti. Dodatne dejavnosti so take, ki so neposredno povezane s projekti in dejavnostmi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, med drugim zlasti: | 1.   Ne glede na pooblastilo upravnega odbora za odločanje o načrtu dodatnih dejavnosti v skladu s členom 16(2)(l) ter na področju uporabe člena 2(9) in (10)
  člani razen Unije
  vsako leto vložijo predlog za dodatne dejavnosti. Dodatne dejavnosti so take, ki so neposredno povezane s projekti in dejavnostmi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, med drugim zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ne glede na pooblastilo upravnega odbora za odločanje o načrtu dodatnih dejavnosti v skladu s členom 16(2)(l) ter na področju uporabe člena 2(9) in (10)
  , konzorcij Bio-based Industries Consortium ali njegovi subjekti v sestavi ali pridruženi subjekti
  vsako leto vložijo predlog za dodatne dejavnosti. Dodatne dejavnosti so take, ki so neposredno povezane s projekti in dejavnostmi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, med drugim zlasti:

1.   Ne glede na pooblastilo upravnega odbora za odločanje o načrtu dodatnih dejavnosti v skladu s členom 16(2)(l) ter na področju uporabe člena 2(9) in (10)
  člani razen Unije
  vsako leto vložijo predlog za dodatne dejavnosti. Dodatne dejavnosti so take, ki so neposredno povezane s projekti in dejavnostmi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, med drugim zlasti:

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni objekt; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni objekt;

| (b) | naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni objekt
  , vključno s pilotnim in inovativnim predstavitvenim obratom
  ; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni objekt
  , vključno s pilotnim in inovativnim predstavitvenim obratom
  ;

, vključno s pilotnim in inovativnim predstavitvenim obratom

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka e

Člen 49 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja.

| (e) | komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja
  med malimi in srednjimi podjetji in splošno javnostjo
  . |
| --- | --- |

(e)

komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja
  med malimi in srednjimi podjetji in splošno javnostjo
  .

med malimi in srednjimi podjetji in splošno javnostjo

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

Člen 52 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti. | 2.   Upravni odbor izvoli svojega predsednika
  izmed svojih članov
  za dve leti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti.

2.   Upravni odbor izvoli svojega predsednika
  izmed svojih članov
  za dve leti.

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 4

Člen 52 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Poleg sestajanja iz odstavka 
  2
  ima upravni odbor najmanj enkrat letno strateški sestanek, katerega glavni namen je ugotoviti izzive in priložnosti za trajnostno industrijo na biološki osnovi ter Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi zagotoviti dodatne strateške usmeritve. | 4.   Poleg sestajanja iz odstavka 
  3
  ima upravni odbor najmanj enkrat letno strateški sestanek, katerega glavni namen je ugotoviti izzive in priložnosti za trajnostno industrijo na biološki osnovi ter Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi zagotoviti dodatne strateške usmeritve
  , zlasti v zvezi z izkoriščanjem celotnega potenciala akterjev po Evropi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Poleg sestajanja iz odstavka 
  2
  ima upravni odbor najmanj enkrat letno strateški sestanek, katerega glavni namen je ugotoviti izzive in priložnosti za trajnostno industrijo na biološki osnovi ter Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi zagotoviti dodatne strateške usmeritve.

4.   Poleg sestajanja iz odstavka 
  3
  ima upravni odbor najmanj enkrat letno strateški sestanek, katerega glavni namen je ugotoviti izzive in priložnosti za trajnostno industrijo na biološki osnovi ter Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi zagotoviti dodatne strateške usmeritve
  , zlasti v zvezi z izkoriščanjem celotnega potenciala akterjev po Evropi
  .

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 5

Člen 52 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Na strateški sestanek so povabljeni dodatni glavni izvršni direktorji ali vodstveni delavci s pooblastili za odločanje vodilnih evropskih podjetij na biološki osnovi ter
  Komisija
  . Kot opazovalci so
  lahko
  povabljeni predsedniki skupine predstavnikov držav, znanstvenega odbora in skupin za uvajanje v uporabo. | 5.   Na strateški sestanek so povabljeni dodatni glavni izvršni direktorji ali vodstveni delavci s pooblastili za odločanje vodilnih evropskih podjetij na biološki osnovi
  , Komisija
  ter
  , kjer je to ustrezno, neodvisni zunanji strokovnjaki in drugi ustrezni deležniki, tudi iz civilne družbe in raziskovalne skupnosti
  . Kot
  stalni
  opazovalci so povabljeni predsedniki skupine predstavnikov držav, znanstvenega odbora in skupin za uvajanje v uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Na strateški sestanek so povabljeni dodatni glavni izvršni direktorji ali vodstveni delavci s pooblastili za odločanje vodilnih evropskih podjetij na biološki osnovi ter
  Komisija
  . Kot opazovalci so
  lahko
  povabljeni predsedniki skupine predstavnikov držav, znanstvenega odbora in skupin za uvajanje v uporabo.

5.   Na strateški sestanek so povabljeni dodatni glavni izvršni direktorji ali vodstveni delavci s pooblastili za odločanje vodilnih evropskih podjetij na biološki osnovi
  , Komisija
  ter
  , kjer je to ustrezno, neodvisni zunanji strokovnjaki in drugi ustrezni deležniki, tudi iz civilne družbe in raziskovalne skupnosti
  . Kot
  stalni
  opazovalci so povabljeni predsedniki skupine predstavnikov držav, znanstvenega odbora in skupin za uvajanje v uporabo.

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3

Člen 53 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predsednik znanstvenega odbora
  je izvoljen
  za dve leti. | 3.   Predsednik znanstvenega odbora
  se izmed članov odbora izvoli
  za dve leti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Predsednik znanstvenega odbora
  je izvoljen
  za dve leti.

3.   Predsednik znanstvenega odbora
  se izmed članov odbora izvoli
  za dve leti.

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 4

Člen 53 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Znanstveni odbor ustanovi delovno skupino, sestavljeno iz članov, ki imajo ustrezne kompetence, da lahko prispevajo k zagotavljanju zadostne osredotočenosti na vse vidike trajnosti programa dela.
  Kadar koli je mogoče,
  svetovanje znanstvenega odbora glede programa dela vključuje vidike, povezane
  s
  krožnostjo, okoljsko trajnostjo, ohranjanjem in povečevanjem biotske raznovrstnosti, ter širše vidike trajnosti sistemov na biološki osnovi in povezanih vrednostnih verig. | 4.   Znanstveni odbor ustanovi delovno skupino, sestavljeno iz članov, ki imajo ustrezne kompetence, da lahko prispevajo k zagotavljanju zadostne osredotočenosti na vse vidike trajnosti programa dela. Svetovanje znanstvenega odbora glede programa dela vključuje vidike, povezane
  z omejeno razpoložljivostjo naravnih virov,
  krožnostjo, okoljsko trajnostjo, ohranjanjem in povečevanjem biotske raznovrstnosti,
  kakovostjo tal, zemlje in vode,
  ter širše vidike
  socialnih in podnebnih vplivov ter
  trajnosti sistemov na biološki osnovi in povezanih vrednostnih verig. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Znanstveni odbor ustanovi delovno skupino, sestavljeno iz članov, ki imajo ustrezne kompetence, da lahko prispevajo k zagotavljanju zadostne osredotočenosti na vse vidike trajnosti programa dela.
  Kadar koli je mogoče,
  svetovanje znanstvenega odbora glede programa dela vključuje vidike, povezane
  s
  krožnostjo, okoljsko trajnostjo, ohranjanjem in povečevanjem biotske raznovrstnosti, ter širše vidike trajnosti sistemov na biološki osnovi in povezanih vrednostnih verig.

4.   Znanstveni odbor ustanovi delovno skupino, sestavljeno iz članov, ki imajo ustrezne kompetence, da lahko prispevajo k zagotavljanju zadostne osredotočenosti na vse vidike trajnosti programa dela. Svetovanje znanstvenega odbora glede programa dela vključuje vidike, povezane
  z omejeno razpoložljivostjo naravnih virov,
  krožnostjo, okoljsko trajnostjo, ohranjanjem in povečevanjem biotske raznovrstnosti,
  kakovostjo tal, zemlje in vode,
  ter širše vidike
  socialnih in podnebnih vplivov ter
  trajnosti sistemov na biološki osnovi in povezanih vrednostnih verig.

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

Člen 54 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Eno ali več skupin za uvajanje v uporabo se ustanovi v skladu s členom 21. Vloga skupin za uvajanje v uporabo je svetovanje upravnemu odboru glede vprašanj, ki so ključna za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg in za spodbujanje uporabe trajnostnih rešitev na biološki osnovi. | 1.   Eno ali več skupin za uvajanje v uporabo se ustanovi v skladu s členom 21. Vloga skupin za uvajanje v uporabo je svetovanje upravnemu odboru glede vprašanj, ki so ključna za uvajanje
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi na trg in za spodbujanje uporabe trajnostnih rešitev na biološki osnovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Eno ali več skupin za uvajanje v uporabo se ustanovi v skladu s členom 21. Vloga skupin za uvajanje v uporabo je svetovanje upravnemu odboru glede vprašanj, ki so ključna za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg in za spodbujanje uporabe trajnostnih rešitev na biološki osnovi.

1.   Eno ali več skupin za uvajanje v uporabo se ustanovi v skladu s členom 21. Vloga skupin za uvajanje v uporabo je svetovanje upravnemu odboru glede vprašanj, ki so ključna za uvajanje
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi na trg in za spodbujanje uporabe trajnostnih rešitev na biološki osnovi.

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

Člen 54 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost deležnikov na področju inovacij na biološki osnovi. Vsak deležnik, razen članov konzorcija Bio-Based Industry Consortium, njihovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov, lahko izrazi interes, da postane član skupine za uvajanje v uporabo. Upravni odbor določi predvideno velikost in sestavo skupin za uvajanje v uporabo, trajanje mandatov in možnost za podaljšanje članstva ter izbere njihove člane. Seznam članov je javno dostopen. | 2.   Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost deležnikov na področju inovacij na biološki osnovi. Vsak deležnik, razen članov konzorcija Bio-Based Industry Consortium, njihovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov, lahko izrazi interes, da postane član skupine za uvajanje v uporabo
  , s čimer se zagotovi zastopanost malih in srednjih podjetij in organizacij civilne družbe. Pri sestavi skupin za uvajanje v uporabo si je treba prizadevati za najširšo zastopanost deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi.
  Upravni odbor določi predvideno velikost in sestavo skupin za uvajanje v uporabo, trajanje mandatov in možnost za podaljšanje članstva ter izbere njihove člane
  v skladu s členom 21 te uredbe
  . Seznam članov je javno dostopen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost deležnikov na področju inovacij na biološki osnovi. Vsak deležnik, razen članov konzorcija Bio-Based Industry Consortium, njihovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov, lahko izrazi interes, da postane član skupine za uvajanje v uporabo. Upravni odbor določi predvideno velikost in sestavo skupin za uvajanje v uporabo, trajanje mandatov in možnost za podaljšanje članstva ter izbere njihove člane. Seznam članov je javno dostopen.

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost deležnikov na področju inovacij na biološki osnovi. Vsak deležnik, razen članov konzorcija Bio-Based Industry Consortium, njihovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov, lahko izrazi interes, da postane član skupine za uvajanje v uporabo
  , s čimer se zagotovi zastopanost malih in srednjih podjetij in organizacij civilne družbe. Pri sestavi skupin za uvajanje v uporabo si je treba prizadevati za najširšo zastopanost deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi.
  Upravni odbor določi predvideno velikost in sestavo skupin za uvajanje v uporabo, trajanje mandatov in možnost za podaljšanje članstva ter izbere njihove člane
  v skladu s členom 21 te uredbe
  . Seznam članov je javno dostopen.

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 3

Člen 54 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Skupine za uvajanje v uporabo se sestanejo najmanj enkrat letno na fizični ali virtualni seji. Skupine za uvajanje v uporabo na prvem sestanku sprejmejo svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri upravni odbor. Izredne seje skupin za uvajanje v uporabo se skličejo na zahtevo upravnega odbora. Upravni odbor lahko zahteva udeležbo dodatnih oseb na izredni seji. Seznam prisotnih na takih izrednih sejah je javno dostopen. | 3.   Skupine za uvajanje v uporabo se sestanejo najmanj enkrat letno na fizični ali virtualni seji. Skupine za uvajanje v uporabo na prvem sestanku sprejmejo svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri upravni odbor. Izredne seje skupin za uvajanje v uporabo se skličejo na zahtevo upravnega odbora. Upravni odbor lahko zahteva udeležbo dodatnih oseb na izredni seji.
  Dnevni red, zapisnik in
  seznam prisotnih na takih izrednih sejah je javno dostopen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Skupine za uvajanje v uporabo se sestanejo najmanj enkrat letno na fizični ali virtualni seji. Skupine za uvajanje v uporabo na prvem sestanku sprejmejo svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri upravni odbor. Izredne seje skupin za uvajanje v uporabo se skličejo na zahtevo upravnega odbora. Upravni odbor lahko zahteva udeležbo dodatnih oseb na izredni seji. Seznam prisotnih na takih izrednih sejah je javno dostopen.

3.   Skupine za uvajanje v uporabo se sestanejo najmanj enkrat letno na fizični ali virtualni seji. Skupine za uvajanje v uporabo na prvem sestanku sprejmejo svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri upravni odbor. Izredne seje skupin za uvajanje v uporabo se skličejo na zahtevo upravnega odbora. Upravni odbor lahko zahteva udeležbo dodatnih oseb na izredni seji.
  Dnevni red, zapisnik in
  seznam prisotnih na takih izrednih sejah je javno dostopen.

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 5

Člen 54 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Skupine za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora dajejo priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem inovacij na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo lahko dajo priporočila upravnemu odboru kadar koli tudi na svojo pobudo. | 5.   Skupine za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora dajejo priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo lahko dajo priporočila upravnemu odboru kadar koli tudi na svojo pobudo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Skupine za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora dajejo priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem inovacij na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo lahko dajo priporočila upravnemu odboru kadar koli tudi na svojo pobudo.

5.   Skupine za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora dajejo priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem
  trajnostnih
  inovacij na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo lahko dajo priporočila upravnemu odboru kadar koli tudi na svojo pobudo.

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – točka a

Člen 55 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora (47), zlasti v zvezi z zmanjšanjem neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in potjo k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora (47), zlasti v zvezi z zmanjšanjem neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in potjo k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050;

47

| (a) | prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora (47), zlasti v zvezi z zmanjšanjem neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in potjo k doseganju podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora (47), zlasti v zvezi z zmanjšanjem neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in potjo k doseganju podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050;

47

najpozneje

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – točka b

Člen 55 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije, in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu (48) ter ostanejo varna, zanesljiva, stroškovno učinkovita in učinkovita prevozna sredstva za potnike in tovor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije, in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu (48) ter ostanejo varna, zanesljiva, stroškovno učinkovita in učinkovita prevozna sredstva za potnike in tovor;

48

| (b) | zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije, in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu (48) ter ostanejo
  konkurenčna,
  varna, zanesljiva
  , trajnostna, cenovno dostopna
  , stroškovno učinkovita in učinkovita prevozna sredstva za potnike in tovor; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije, in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu (48) ter ostanejo
  konkurenčna,
  varna, zanesljiva
  , trajnostna, cenovno dostopna
  , stroškovno učinkovita in učinkovita prevozna sredstva za potnike in tovor;

48

konkurenčna,

, trajnostna, cenovno dostopna

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka a

Člen 55 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utreti pot do doseganja podnebno nevtralnega letalstva do leta 2050; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utreti pot do doseganja podnebno nevtralnega letalstva do leta 2050;

| (a) | integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov
  , vključno s tistimi, ki nimajo vpliva na CO2,
  za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utreti pot do doseganja podnebno nevtralnega letalstva do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov
  , vključno s tistimi, ki nimajo vpliva na CO2,
  za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utreti pot do doseganja podnebno nevtralnega letalstva do leta 2050;

, vključno s tistimi, ki nimajo vpliva na CO2

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka b

Člen 55 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050;

| (b) | zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050;

najpozneje

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka c

Člen 55 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razširiti in spodbuditi vključevanje podnebno nevtralnih vrednostnih verig raziskav in inovacij na področju letalstva z vključitvijo akademskega kroga, raziskovalnih organizacij, industrije in
  MSP
  , tudi z izkoriščanjem sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razširiti in spodbuditi vključevanje podnebno nevtralnih vrednostnih verig raziskav in inovacij na področju letalstva z vključitvijo akademskega kroga, raziskovalnih organizacij, industrije in
  MSP
  , tudi z izkoriščanjem sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi.

MSP

| (c) | razširiti in spodbuditi vključevanje podnebno nevtralnih vrednostnih verig raziskav in inovacij na področju letalstva z vključitvijo akademskega kroga, raziskovalnih organizacij, industrije
  , malih
  in
  srednjih ter zagonskih podjetij ter organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev
  , tudi z izkoriščanjem sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi
  ter s podpiranjem uvajanja spretnosti, pomembnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi; |
| --- | --- |

(c)

razširiti in spodbuditi vključevanje podnebno nevtralnih vrednostnih verig raziskav in inovacij na področju letalstva z vključitvijo akademskega kroga, raziskovalnih organizacij, industrije
  , malih
  in
  srednjih ter zagonskih podjetij ter organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev
  , tudi z izkoriščanjem sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi
  ter s podpiranjem uvajanja spretnosti, pomembnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi;

, malih

srednjih ter zagonskih podjetij ter organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev

ter s podpiranjem uvajanja spretnosti, pomembnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi;

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 55 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujati kakovostna delovna mesta v letalskem sektorju ter obnavljati in ustvarjati rast, kar je posebej pomembno za gospodarsko in socialno okrevanje Unije ter za doseganje njenih podnebnih in okoljskih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujati kakovostna delovna mesta v letalskem sektorju ter obnavljati in ustvarjati rast, kar je posebej pomembno za gospodarsko in socialno okrevanje Unije ter za doseganje njenih podnebnih in okoljskih ciljev.

spodbujati kakovostna delovna mesta v letalskem sektorju ter obnavljati in ustvarjati rast, kar je posebej pomembno za gospodarsko in socialno okrevanje Unije ter za doseganje njenih podnebnih in okoljskih ciljev.

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka a

Člen 56 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | na ustreznih spletnih mestih objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov za Skupno podjetje za čisto letalstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

na ustreznih spletnih mestih objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov za Skupno podjetje za čisto letalstvo;

| (a) | na ustreznih spletnih mestih objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov za Skupno podjetje za čisto letalstvo
  , na pregleden in uporabniku prijazen način
  ; |
| --- | --- |

(a)

na ustreznih spletnih mestih objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov za Skupno podjetje za čisto letalstvo
  , na pregleden in uporabniku prijazen način
  ;

, na pregleden in uporabniku prijazen način

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka b

Člen 56 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 55 ter omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja
  pod neposrednim nadzorom Komisije
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 55 ter omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja
  pod neposrednim nadzorom Komisije
  ;

pod neposrednim nadzorom Komisije

| (b) | spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 55 ter omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja; |
| --- | --- |

(b)

spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 55 ter omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja;

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka c

Člen 56 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Komisiji na njeno zahtevo pomaga
  uskladiti vzpostavitev
  in
  oblikovanje
  predpisov in standardov, ki podpirajo tržno uvajanje čistih letalskih rešitev, zlasti z izvajanjem študij, simulacij in zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Komisiji na njeno zahtevo pomaga
  uskladiti vzpostavitev
  in
  oblikovanje
  predpisov in standardov, ki podpirajo tržno uvajanje čistih letalskih rešitev, zlasti z izvajanjem študij, simulacij in zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg.

uskladiti vzpostavitev

oblikovanje

| (c) | Komisiji na njeno zahtevo pomaga
  in zagotovi povratne informacije v zvezi z vzpostavitvijo
  in
  oblikovanjem
  predpisov in standardov, ki podpirajo tržno uvajanje čistih letalskih rešitev, zlasti z izvajanjem študij, simulacij in zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg; |
| --- | --- |

(c)

Komisiji na njeno zahtevo pomaga
  in zagotovi povratne informacije v zvezi z vzpostavitvijo
  in
  oblikovanjem
  predpisov in standardov, ki podpirajo tržno uvajanje čistih letalskih rešitev, zlasti z izvajanjem študij, simulacij in zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg;

in zagotovi povratne informacije v zvezi z vzpostavitvijo

oblikovanjem

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 56 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | razvije mehanizme za povečanje usklajenosti in povezanosti med dejavnostmi Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

razvije mehanizme za povečanje usklajenosti in povezanosti med dejavnostmi Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje;

razvije mehanizme za povečanje usklajenosti in povezanosti med dejavnostmi Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje;

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka c b (novo)

Člen 56 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | spodbuja usklajevanje z nacionalnimi programi za raziskave in inovacije, tako da omogoči načrt sodelovanja višje v inovacijskem vodu in skupno izvajanje nekaterih dejavnosti, da bi imela sinhronizacija raziskovalnih programov kar največji učinek finančnega vzvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

spodbuja usklajevanje z nacionalnimi programi za raziskave in inovacije, tako da omogoči načrt sodelovanja višje v inovacijskem vodu in skupno izvajanje nekaterih dejavnosti, da bi imela sinhronizacija raziskovalnih programov kar največji učinek finančnega vzvoda.

spodbuja usklajevanje z nacionalnimi programi za raziskave in inovacije, tako da omogoči načrt sodelovanja višje v inovacijskem vodu in skupno izvajanje nekaterih dejavnosti, da bi imela sinhronizacija raziskovalnih programov kar največji učinek finančnega vzvoda.

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 1 – točka b

Člen 57 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo;

brezpogojnem

| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo
  , njihovo članstvo pa temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi in ne posega v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot so določene v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo
  , njihovo članstvo pa temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi in ne posega v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot so določene v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ;

, njihovo članstvo pa temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi in ne posega v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot so določene v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a

Člen 60 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dejavnosti, ki
  so zajete v posrednih ukrepih
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dejavnosti, ki
  so zajete v posrednih ukrepih
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov
  ;

so zajete v posrednih ukrepih

vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov

| (a) | dejavnosti, ki
  zajemajo vse dele
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  ki jih ne financira Unija, in prispevajo k izpolnjevanju programa dela Skupnega podjetja
  ; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki
  zajemajo vse dele
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  ki jih ne financira Unija, in prispevajo k izpolnjevanju programa dela Skupnega podjetja
  ;

zajemajo vse dele

ki jih ne financira Unija, in prispevajo k izpolnjevanju programa dela Skupnega podjetja

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka d

Člen 60 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zasebni raziskovalni in inovacijski projekti, ki dopolnjujejo projekte strateškega načrta za raziskave in inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zasebni raziskovalni in inovacijski projekti, ki dopolnjujejo projekte strateškega načrta za raziskave in inovacije;

| (d) | zasebni raziskovalni in inovacijski projekti, ki dopolnjujejo projekte strateškega načrta za raziskave in inovacije
  , ter dejavnosti, ki prispevajo k uvajanju spretnosti, značilnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi
  ; |
| --- | --- |

(d)

zasebni raziskovalni in inovacijski projekti, ki dopolnjujejo projekte strateškega načrta za raziskave in inovacije
  , ter dejavnosti, ki prispevajo k uvajanju spretnosti, značilnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi
  ;

, ter dejavnosti, ki prispevajo k uvajanju spretnosti, značilnih za industrijo, v vsej vrednostni verigi

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61 – odstavek 1 – točka d

Člen 61 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo;

| (d) | evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo; |
| --- | --- |

(d)

evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo;

znanstveni

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 1 – točka b

Člen 62 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | devet
  predstavnikov članov, razen Unije, ki jih izberejo ustanovni in pridruženi člani med svojimi člani ter zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so
  integratorji
  letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Unije. Izbrani predstavniki vključujejo vsaj
  enega
  predstavnika evropskih MSP, enega predstavnika raziskovalnih organizacij in enega predstavnika akademskih institucij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

devet
  predstavnikov članov, razen Unije, ki jih izberejo ustanovni in pridruženi člani med svojimi člani ter zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so
  integratorji
  letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Unije. Izbrani predstavniki vključujejo vsaj
  enega
  predstavnika evropskih MSP, enega predstavnika raziskovalnih organizacij in enega predstavnika akademskih institucij.

devet

integratorji

enega

| (b) | dvanajst
  predstavnikov članov, razen Unije, ki jih izberejo ustanovni in pridruženi člani med svojimi člani ter zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so
  proizvajalci
  letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Unije
  , pri čemer upošteva uravnoteženo zastopanost spolov
  . Izbrani predstavniki vključujejo vsaj
  dva
  predstavnika evropskih MSP
  , enega predstavnika pridruženih članov
  , enega predstavnika raziskovalnih organizacij in enega predstavnika akademskih institucij. |
| --- | --- |

(b)

dvanajst
  predstavnikov članov, razen Unije, ki jih izberejo ustanovni in pridruženi člani med svojimi člani ter zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so
  proizvajalci
  letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Unije
  , pri čemer upošteva uravnoteženo zastopanost spolov
  . Izbrani predstavniki vključujejo vsaj
  dva
  predstavnika evropskih MSP
  , enega predstavnika pridruženih članov
  , enega predstavnika raziskovalnih organizacij in enega predstavnika akademskih institucij.

dvanajst

proizvajalci

, pri čemer upošteva uravnoteženo zastopanost spolov

dva

, enega predstavnika pridruženih članov

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka b

Člen 64 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju
  ciljev zelenega dogovora, in zagotavlja doseganje
  posebnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 55; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju
  ciljev zelenega dogovora, in zagotavlja doseganje
  posebnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 55;

ciljev zelenega dogovora, in zagotavlja doseganje

| (b) | spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju posebnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 55
  v skladu s cilji zelenega dogovora
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju posebnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 55
  v skladu s cilji zelenega dogovora
  ;

v skladu s cilji zelenega dogovora

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 64 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor odloča v zvezi z izvajanjem programa in uresničevanjem ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo, kar vključuje: | 2.   Upravni odbor
  poda oceno in
  odloča v zvezi z izvajanjem programa in uresničevanjem ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo, kar vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravni odbor odloča v zvezi z izvajanjem programa in uresničevanjem ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo, kar vključuje:

2.   Upravni odbor
  poda oceno in
  odloča v zvezi z izvajanjem programa in uresničevanjem ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo, kar vključuje:

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2 – točka a

Člen 64 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | strateški načrt za raziskave in inovacije ter njegove morebitne spremembe in program dela, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

strateški načrt za raziskave in inovacije ter njegove morebitne spremembe in program dela, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov;

| (a) | strateški načrt za raziskave in inovacije ter njegove morebitne spremembe in program dela, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov
  , po posvetovanju z znanstvenim posvetovalnim organom za čisto letalstvo
  ; |
| --- | --- |

(a)

strateški načrt za raziskave in inovacije ter njegove morebitne spremembe in program dela, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov
  , po posvetovanju z znanstvenim posvetovalnim organom za čisto letalstvo
  ;

, po posvetovanju z znanstvenim posvetovalnim organom za čisto letalstvo

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2 – točka b

Člen 64 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s cilji programa Obzorje Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s cilji programa Obzorje Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov;

| (b) | strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s 
  splošnimi prednostnimi nalogami in cilji Unije ter
  cilji programa Obzorje Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s 
  splošnimi prednostnimi nalogami in cilji Unije ter
  cilji programa Obzorje Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi, vključno z javnimi razpisi za zbiranje predlogov;

splošnimi prednostnimi nalogami in cilji Unije ter

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 1 – točka a

Člen 65 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ustrezno število predstavnikov
  Komisije in organov Unije, ki
  ga
  določijo predstavniki Unije v upravnem odboru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ustrezno število predstavnikov
  Komisije in organov Unije, ki
  ga
  določijo predstavniki Unije v upravnem odboru;

ustrezno število predstavnikov

ga

| (a) | dva predstavnika
  Komisije in organov Unije, ki
  ju
  določijo predstavniki Unije v upravnem odboru; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika
  Komisije in organov Unije, ki
  ju
  določijo predstavniki Unije v upravnem odboru;

dva predstavnika

ju

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 1 – točka c

Člen 65 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | dva višja predstavnika Skupnega podjetja za čisto letalstvo, ki ju pooblasti izvršni direktor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

dva višja predstavnika Skupnega podjetja za čisto letalstvo, ki ju pooblasti izvršni direktor;

| (c) | dva višja predstavnika Skupnega podjetja za čisto letalstvo
  kot opazovalca
  , ki ju pooblasti izvršni direktor; |
| --- | --- |

(c)

dva višja predstavnika Skupnega podjetja za čisto letalstvo
  kot opazovalca
  , ki ju pooblasti izvršni direktor;

kot opazovalca

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 5

Člen 65 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Tehnični odbor
  pripravi
  in
  vzdržuje
  tehnološki načrt in strategijo programa. Po potrebi predlaga področje uporabe in načrtovanje programov raziskovalnih ukrepov, tehnične strategije in splošnega raziskovalnega načrta Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ju pripravi upravnemu odboru, da ju sprejme. Eden od članov upravnega odbora je lahko pooblaščen za spremljanje dejavnosti v tehničnem odboru. | 5.   Tehnični odbor
  posodablja
  in
  razvija
  tehnološki načrt in strategijo programa
  v skladu s tehničnim napredkom
  . Po potrebi predlaga področje uporabe in načrtovanje programov raziskovalnih ukrepov, tehnične strategije in splošnega raziskovalnega načrta Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ju pripravi upravnemu odboru, da ju sprejme. Eden od članov upravnega odbora je lahko pooblaščen za spremljanje dejavnosti v tehničnem odboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Tehnični odbor
  pripravi
  in
  vzdržuje
  tehnološki načrt in strategijo programa. Po potrebi predlaga področje uporabe in načrtovanje programov raziskovalnih ukrepov, tehnične strategije in splošnega raziskovalnega načrta Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ju pripravi upravnemu odboru, da ju sprejme. Eden od članov upravnega odbora je lahko pooblaščen za spremljanje dejavnosti v tehničnem odboru.

5.   Tehnični odbor
  posodablja
  in
  razvija
  tehnološki načrt in strategijo programa
  v skladu s tehničnim napredkom
  . Po potrebi predlaga področje uporabe in načrtovanje programov raziskovalnih ukrepov, tehnične strategije in splošnega raziskovalnega načrta Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ju pripravi upravnemu odboru, da ju sprejme. Eden od članov upravnega odbora je lahko pooblaščen za spremljanje dejavnosti v tehničnem odboru.

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 6 – točka a

Člen 65 – odstavek 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora;

| (a) | na podlagi obsežnega dialoga z deležniki
  pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi obsežnega dialoga z deležniki
  pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora;

na podlagi obsežnega dialoga z deležniki

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 6 – točka b

Člen 65 – odstavek 6 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, vključno z raziskovalnimi temami za javne razpise za zbiranje predlogov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, vključno z raziskovalnimi temami za javne razpise za zbiranje predlogov;

| (b) | na podlagi širokega posvetovanja z deležniki
  pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, vključno z raziskovalnimi temami za javne razpise za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi širokega posvetovanja z deležniki
  pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, vključno z raziskovalnimi temami za javne razpise za zbiranje predlogov;

na podlagi širokega posvetovanja z deležniki

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 6 – točka d

Člen 65 – odstavek 6 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | predlaga revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa
  za
  uskladitev programa dela
  in ciljev
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo s splošnimi
  programi dela Obzorja
  Evropa in drugih evropskih partnerstev, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

predlaga revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa
  za
  uskladitev programa dela
  in ciljev
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo s splošnimi
  programi dela Obzorja
  Evropa in drugih evropskih partnerstev, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev;

za

in ciljev

programi dela Obzorja

| (d) | predlaga revizije ali optimizacijo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter
  tehničnega področja uporabe programa
  , da se ohrani
  uskladitev programa dela
  s cilji
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo, s splošnimi
  cilji programa Obzorje
  Evropa in
  programi dela
  drugih evropskih partnerstev, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev
  na podlagi neodvisnih pregledov uspešnosti in analiz potencialnega učinka programa
  ; |
| --- | --- |

(d)

predlaga revizije ali optimizacijo
  strateškega načrta za raziskave in inovacije ter
  tehničnega področja uporabe programa
  , da se ohrani
  uskladitev programa dela
  s cilji
  Skupnega podjetja za čisto letalstvo, s splošnimi
  cilji programa Obzorje
  Evropa in
  programi dela
  drugih evropskih partnerstev, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev
  na podlagi neodvisnih pregledov uspešnosti in analiz potencialnega učinka programa
  ;

strateškega načrta za raziskave in inovacije ter

, da se ohrani

s cilji

cilji programa Obzorje

programi dela

na podlagi neodvisnih pregledov uspešnosti in analiz potencialnega učinka programa

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 66 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 18 opravlja še naslednje naloge: | Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 18
  v skladu s smernicami in navodili upravnega odbora
  opravlja še naslednje naloge: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 18 opravlja še naslednje naloge:

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 18
  v skladu s smernicami in navodili upravnega odbora
  opravlja še naslednje naloge:

v skladu s smernicami in navodili upravnega odbora

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – točka d

Člen 66 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Komisiji
  v skladu z nasveti tehničnega odbora
  lajša
  usklajevanje dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo z ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj programa Obzorje Evropa, da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Komisiji
  v skladu z nasveti tehničnega odbora
  lajša
  usklajevanje dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo z ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj programa Obzorje Evropa, da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije;

Komisiji

lajša

| (d) | v tesnem sodelovanju s Komisijo in
  v skladu z nasveti tehničnega odbora
  je odgovoren za
  usklajevanje dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo z ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj programa Obzorje Evropa
  z namenom njihovega usmerjanja in izvajanja
  , da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije
  , ter za opredelitev ustreznih operativnih mehanizmov za povezovanje tem skupnih raziskav in projektov, ki izhajajo iz strateškega načrta za raziskave in inovacije
  ; |
| --- | --- |

(d)

v tesnem sodelovanju s Komisijo in
  v skladu z nasveti tehničnega odbora
  je odgovoren za
  usklajevanje dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo z ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj programa Obzorje Evropa
  z namenom njihovega usmerjanja in izvajanja
  , da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije
  , ter za opredelitev ustreznih operativnih mehanizmov za povezovanje tem skupnih raziskav in projektov, ki izhajajo iz strateškega načrta za raziskave in inovacije
  ;

v tesnem sodelovanju s Komisijo in

je odgovoren za

z namenom njihovega usmerjanja in izvajanja

, ter za opredelitev ustreznih operativnih mehanizmov za povezovanje tem skupnih raziskav in projektov, ki izhajajo iz strateškega načrta za raziskave in inovacije

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – točka g

Člen 66 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja
  pod neposrednim nadzorom Komisije
  , in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami. Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja
  pod neposrednim nadzorom Komisije
  , in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami. Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru;

pod neposrednim nadzorom Komisije

| (g) | zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja, in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami
  , ne da bi pri tem Skupnemu podjetju naložil dodatno upravno breme
  . Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja, in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami
  , ne da bi pri tem Skupnemu podjetju naložil dodatno upravno breme
  . Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru;

, ne da bi pri tem Skupnemu podjetju naložil dodatno upravno breme

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – naslov

Člen 68 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo | Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo

Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo

znanstveni

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 1

Člen 68 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo je
  znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  ustanovljen v skladu s členom 19
  (1)(a)
  . | 1.   Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo je ustanovljen v skladu s členom 19. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo je
  znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za čisto letalstvo,
  ustanovljen v skladu s členom 19
  (1)(a)
  .

1.   Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo je ustanovljen v skladu s členom 19.

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 2

Člen 68 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo ima največ 15 stalnih članov. | 2.   Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo ima največ 15 stalnih članov
  , ki niso člani nobenega drugega organa Skupnega podjetja za čisto letalstvo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Evropski posvetovalni organ za čisto letalstvo ima največ 15 stalnih članov.

2.   Evropski
  znanstveni
  posvetovalni organ za čisto letalstvo ima največ 15 stalnih članov
  , ki niso člani nobenega drugega organa Skupnega podjetja za čisto letalstvo
  .

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 3

Člen 68 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predsednik evropskega posvetovalnega organa za čisto letalstvo je izvoljen za dve leti. | 3.   Predsednik Evropskega
  znanstvenega
  posvetovalnega organa za čisto letalstvo je izvoljen
  izmed stalnih članov organa
  za dve leti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Predsednik evropskega posvetovalnega organa za čisto letalstvo je izvoljen za dve leti.

3.   Predsednik Evropskega
  znanstvenega
  posvetovalnega organa za čisto letalstvo je izvoljen
  izmed stalnih članov organa
  za dve leti.

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 4

Člen 68 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Predstavnik Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je stalni član evropskega posvetovalnega organa za čisto letalstvo. | 4.   Predstavnik Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je stalni član Evropskega
  znanstvenega
  posvetovalnega organa za čisto letalstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Predstavnik Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je stalni član evropskega posvetovalnega organa za čisto letalstvo.

4.   Predstavnik Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je stalni član Evropskega
  znanstvenega
  posvetovalnega organa za čisto letalstvo.

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 4 a (novo)

Člen 68 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vsaj en znanstveni strokovnjak ima izkušnje na področju okoljske in podnebne znanosti v okviru letalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Vsaj en znanstveni strokovnjak ima izkušnje na področju okoljske in podnebne znanosti v okviru letalstva.

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1 – točka a

Člen 71 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prispevati k ciljem, določenim v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (51)

  in
  evropskem zelenem dogovoru (52), s povečanjem ambicij
  EU
  ,
  da do leta 2030 zmanjša emisije
  toplogrednih plinov za najmanj 55 % pod ravnijo iz leta 1990
  in
  do leta 2050
  doseže podnebno nevtralnost
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prispevati k ciljem, določenim v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (51)

  in
  evropskem zelenem dogovoru (52), s povečanjem ambicij
  EU
  ,
  da do leta 2030 zmanjša emisije
  toplogrednih plinov za najmanj 55 % pod ravnijo iz leta 1990
  in
  do leta 2050
  doseže podnebno nevtralnost
  ;

51

in

52

EU

da do leta 2030 zmanjša emisije

in

doseže podnebno nevtralnost

| (a) | prispevati k ciljem, določenim v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (51), evropskem zelenem dogovoru (52)

  in evropskih podnebnih pravilih
  ,
  in sicer
  s povečanjem ambicij
  Unije glede prihrankov na podlagi energijske učinkovitosti
  ,
  povečanja obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij
  toplogrednih plinov
  do leta 2030
  za najmanj 55 % pod ravnijo iz leta 1990
  ter glede doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje
  do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k ciljem, določenim v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (51), evropskem zelenem dogovoru (52)

  in evropskih podnebnih pravilih
  ,
  in sicer
  s povečanjem ambicij
  Unije glede prihrankov na podlagi energijske učinkovitosti
  ,
  povečanja obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij
  toplogrednih plinov
  do leta 2030
  za najmanj 55 % pod ravnijo iz leta 1990
  ter glede doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje
  do leta 2050;

51

52

in evropskih podnebnih pravilih

in sicer

Unije glede prihrankov na podlagi energijske učinkovitosti

povečanja obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij

do leta 2030

ter glede doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje

Sprememba 283

Sprememba 283

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1 – točka b

Člen 71 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevati k izvajanju strategije Evropske komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020 (53); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevati k izvajanju strategije Evropske komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020 (53);

53

| (b) | prispevati k izvajanju strategije Evropske komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020 (53)

  , strategije EU za povezovanje energetskega sistema in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik
  ; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izvajanju strategije Evropske komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020 (53)

  , strategije EU za povezovanje energetskega sistema in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik
  ;

53

, strategije EU za povezovanje energetskega sistema in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik

Sprememba 284

Sprememba 284

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1 – točka c

Člen 71 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | okrepiti
  konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti vključena
  MSP
  in
  pospeši
  vstop konkurenčnih inovativnih čistih rešitev na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

okrepiti
  konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti vključena
  MSP
  in
  pospeši
  vstop konkurenčnih inovativnih čistih rešitev na trg;

okrepiti

MSP

pospeši

| (c) | razviti in okrepiti vodilno vlogo Unije ter
  konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti vključena
  mala
  in
  srednja ter zagonska podjetja ter pospešijo raziskave, razvoj in
  vstop konkurenčnih inovativnih čistih
  in energijsko učinkovitih
  rešitev na trg; |
| --- | --- |

(c)

razviti in okrepiti vodilno vlogo Unije ter
  konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti vključena
  mala
  in
  srednja ter zagonska podjetja ter pospešijo raziskave, razvoj in
  vstop konkurenčnih inovativnih čistih
  in energijsko učinkovitih
  rešitev na trg;

razviti in okrepiti vodilno vlogo Unije ter

mala

srednja ter zagonska podjetja ter pospešijo raziskave, razvoj in

in energijsko učinkovitih

Sprememba 285

Sprememba 285

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1 – točka d

Člen 71 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | spodbujati proizvodnjo, distribucijo, skladiščenje in končno uporabo čistega vodika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

spodbujati proizvodnjo, distribucijo, skladiščenje in končno uporabo čistega vodika.

| (d) | spodbujati proizvodnjo, distribucijo,
  prevoz,
  skladiščenje in končno uporabo čistega vodika. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati proizvodnjo, distribucijo,
  prevoz,
  skladiščenje in končno uporabo čistega vodika.

prevoz,

Sprememba 286

Sprememba 286

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 71 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | pospeševati raziskovalne in inovacijske dejavnosti za proizvodnjo vodika na podlagi obnovljivih virov energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

pospeševati raziskovalne in inovacijske dejavnosti za proizvodnjo vodika na podlagi obnovljivih virov energije;

pospeševati raziskovalne in inovacijske dejavnosti za proizvodnjo vodika na podlagi obnovljivih virov energije;

Sprememba 287

Sprememba 287

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 – točka a

Člen 71 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | z raziskavami in inovacijami izboljšati stroškovno učinkovitost, zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, razvitih v Uniji, vključno s proizvodnjo, distribucijo, skladiščenjem in končno uporabo, kot so učinkovitejši in cenejši vodikovi elektrolizatorji ter cenejši
  prevoz
  in uporaba v industriji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

z raziskavami in inovacijami izboljšati stroškovno učinkovitost, zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, razvitih v Uniji, vključno s proizvodnjo, distribucijo, skladiščenjem in končno uporabo, kot so učinkovitejši in cenejši vodikovi elektrolizatorji ter cenejši
  prevoz
  in uporaba v industriji;

prevoz

| (a) | z raziskavami in inovacijami izboljšati stroškovno učinkovitost,
  cenovno dostopnost,
  zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, razvitih v Uniji, vključno s proizvodnjo, distribucijo,
  prevozom,
  skladiščenjem in končno uporabo, kot so učinkovitejši in cenejši vodikovi elektrolizatorji
  , zmanjšanje izgub energije in izgub pri pretvorbi
  ter cenejši
  letalski
  in
  pomorski promet in promet s težkimi vozili,
  uporaba v industriji
  , inovativne tehnologije in tehnologije čistega vodika ter varnost in razpoložljivost njegove proizvodnje, prevoza in skladiščenja
  ; |
| --- | --- |

(a)

z raziskavami in inovacijami izboljšati stroškovno učinkovitost,
  cenovno dostopnost,
  zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, razvitih v Uniji, vključno s proizvodnjo, distribucijo,
  prevozom,
  skladiščenjem in končno uporabo, kot so učinkovitejši in cenejši vodikovi elektrolizatorji
  , zmanjšanje izgub energije in izgub pri pretvorbi
  ter cenejši
  letalski
  in
  pomorski promet in promet s težkimi vozili,
  uporaba v industriji
  , inovativne tehnologije in tehnologije čistega vodika ter varnost in razpoložljivost njegove proizvodnje, prevoza in skladiščenja
  ;

cenovno dostopnost,

prevozom,

, zmanjšanje izgub energije in izgub pri pretvorbi

letalski

pomorski promet in promet s težkimi vozili,

, inovativne tehnologije in tehnologije čistega vodika ter varnost in razpoložljivost njegove proizvodnje, prevoza in skladiščenja

Sprememba 288

Sprememba 288

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 – točka b

Člen 71 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji;

| (b) | krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji
  , obenem pa podpirati pridobivanje znanj in spretnosti, pomembnih za industrijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji
  , obenem pa podpirati pridobivanje znanj in spretnosti, pomembnih za industrijo
  ;

, obenem pa podpirati pridobivanje znanj in spretnosti, pomembnih za industrijo

Sprememba 289

Sprememba 289

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 – točka c

Člen 71 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter ravni Unije, na katerih se obravnavajo proizvodnja, distribucija, skladiščenje in uporaba obnovljivih virov za promet in energetsko intenzivne panoge ter druge namene; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter ravni Unije, na katerih se obravnavajo proizvodnja, distribucija, skladiščenje in uporaba obnovljivih virov za promet in energetsko intenzivne panoge ter druge namene;

| (c) | izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter ravni Unije, na katerih se obravnavajo proizvodnja, distribucija,
  prevoz,
  skladiščenje
  , tehnologije negativnih emisij
  in uporaba obnovljivih virov za
  sektorje, kjer je razogljičenje težavno, kot so pomorski in
  promet
  , promet s težkimi vozili
  in energetsko intenzivne panoge, ter druge namene; |
| --- | --- |

(c)

izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter ravni Unije, na katerih se obravnavajo proizvodnja, distribucija,
  prevoz,
  skladiščenje
  , tehnologije negativnih emisij
  in uporaba obnovljivih virov za
  sektorje, kjer je razogljičenje težavno, kot so pomorski in
  promet
  , promet s težkimi vozili
  in energetsko intenzivne panoge, ter druge namene;

prevoz,

, tehnologije negativnih emisij

sektorje, kjer je razogljičenje težavno, kot so pomorski in

, promet s težkimi vozili

Sprememba 290

Sprememba 290

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 71 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | povečati inovativne naložbe v sektorje končne uporabe s posebnim poudarkom na prometnem sektorju za podporo prelomnih rešitev in tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

povečati inovativne naložbe v sektorje končne uporabe s posebnim poudarkom na prometnem sektorju za podporo prelomnih rešitev in tehnologij;

povečati inovativne naložbe v sektorje končne uporabe s posebnim poudarkom na prometnem sektorju za podporo prelomnih rešitev in tehnologij;

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 – točka d

Člen 71 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev za čisti vodik, zlasti s sodelovanjem z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev za čisti vodik, zlasti s sodelovanjem z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa.

| (d) | povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev
  ter infrastrukture
  za čisti vodik, zlasti s sodelovanjem z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa
  ter pobudami, kot je evropsko zavezništvo za čisti vodik, ter da bi prispevali k izboljšanju varnosti in tehničnih standardov v EU za povečanje varnosti in varne uporabe povezanih tehnologij in aplikacij
  . |
| --- | --- |

(d)

povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev
  ter infrastrukture
  za čisti vodik, zlasti s sodelovanjem z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa
  ter pobudami, kot je evropsko zavezništvo za čisti vodik, ter da bi prispevali k izboljšanju varnosti in tehničnih standardov v EU za povečanje varnosti in varne uporabe povezanih tehnologij in aplikacij
  .

ter infrastrukture

ter pobudami, kot je evropsko zavezništvo za čisti vodik, ter da bi prispevali k izboljšanju varnosti in tehničnih standardov v EU za povečanje varnosti in varne uporabe povezanih tehnologij in aplikacij

Sprememba 292

Sprememba 292

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1 – točka a

Člen 72 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ocenjuje in spremlja tehnološki napredek ter tehnološke, gospodarske
  in
  družbene ovire za vstop na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ocenjuje in spremlja tehnološki napredek ter tehnološke, gospodarske
  in
  družbene ovire za vstop na trg;

in

| (a) | ocenjuje in spremlja tehnološki napredek
  , napredek, povezan s potrebno infrastrukturo,
  ter tehnološke, gospodarske
  , regulativne,
  družbene
  in ekološke
  ovire za vstop na trg
  , pa tudi vpliv na okolje
  ; |
| --- | --- |

(a)

ocenjuje in spremlja tehnološki napredek
  , napredek, povezan s potrebno infrastrukturo,
  ter tehnološke, gospodarske
  , regulativne,
  družbene
  in ekološke
  ovire za vstop na trg
  , pa tudi vpliv na okolje
  ;

, napredek, povezan s potrebno infrastrukturo,

, regulativne,

in ekološke

, pa tudi vpliv na okolje

Sprememba 293

Sprememba 293

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1 – točka b

Člen 72 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg ter podprli zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg ter podprli zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu;

| (b) | ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg
  , zlasti za mala, srednja in zagonska podjetja, da bi zmanjšali okoljske, podnebne in socialne posledice, tudi v tretjih državah,
  ter podprli
  preglednost,
  zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg
  , zlasti za mala, srednja in zagonska podjetja, da bi zmanjšali okoljske, podnebne in socialne posledice, tudi v tretjih državah,
  ter podprli
  preglednost,
  zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu;

, zlasti za mala, srednja in zagonska podjetja, da bi zmanjšali okoljske, podnebne in socialne posledice, tudi v tretjih državah,

preglednost,

Sprememba 294

Sprememba 294

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1 – točka c

Člen 72 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podpira Komisijo pri njenih mednarodnih pobudah glede strategije
  za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podpira Komisijo pri njenih mednarodnih pobudah glede strategije
  za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo.

podpira Komisijo pri njenih mednarodnih pobudah glede strategije

| (c) | ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom podpira Komisijo ter ji zagotavlja tehnično strokovno znanje, tudi na srečanjih, mednarodnim pobudam v zvezi s strategijo
  za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom podpira Komisijo ter ji zagotavlja tehnično strokovno znanje, tudi na srečanjih, mednarodnim pobudam v zvezi s strategijo
  za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo.

ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom podpira Komisijo ter ji zagotavlja tehnično strokovno znanje, tudi na srečanjih, mednarodnim pobudam v zvezi s strategijo

Sprememba 295

Sprememba 295

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka b

Člen 73 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 890 025 478) s sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 890 025 478) s sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik;

| (b) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 890 025 478), s sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik
  na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije; |
| --- | --- |

(b)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 890 025 478), s sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik
  na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

Sprememba 296

Sprememba 296

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka c

Člen 73 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 0897 679 372) s stalnim sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 0897 679 372) s stalnim sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik.

brezpogojnem

| (c) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 0897 679 372), s stalnim sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik
  na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije; |
| --- | --- |

(c)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom (registracijska številka: 0897 679 372), s stalnim sedežem v Bruslju v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik
  na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

na biološki osnovi, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

Sprememba 297

Sprememba 297

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 73 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora.

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora.

Sprememba 298

Sprememba 298

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 76 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene člena 11(1)(b) lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za čisti vodik in prispevajo k 
  njegovim ciljem
  , vključno s: | 1.   Za namene člena 11(1)(b) lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za čisti vodik
  , so jasno povezane s strateškim načrtom za raziskave in inovacije, so financirane iz nacionalnih ali regionalnih programov
  in prispevajo k 
  ciljem Skupnega podjetja
  , vključno s: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za namene člena 11(1)(b) lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za čisti vodik in prispevajo k 
  njegovim ciljem
  , vključno s:

1.   Za namene člena 11(1)(b) lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za čisti vodik
  , so jasno povezane s strateškim načrtom za raziskave in inovacije, so financirane iz nacionalnih ali regionalnih programov
  in prispevajo k 
  ciljem Skupnega podjetja
  , vključno s:

Sprememba 299

Sprememba 299

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1 – točka e

Člen 76 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | dejavnostmi ozaveščanja o 
  vodikovih tehnologijah
  in varnostnih ukrepih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

dejavnostmi ozaveščanja o 
  vodikovih tehnologijah
  in varnostnih ukrepih;

vodikovih tehnologijah

| (e) | dejavnostmi ozaveščanja o 
  tehnologijah čistega vodika
  in varnostnih ukrepih
  , tudi vzdolž celotne vrednostne verige
  ; |
| --- | --- |

(e)

dejavnostmi ozaveščanja o 
  tehnologijah čistega vodika
  in varnostnih ukrepih
  , tudi vzdolž celotne vrednostne verige
  ;

tehnologijah čistega vodika

, tudi vzdolž celotne vrednostne verige

Sprememba 300

Sprememba 300

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 77 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | neodvisni znanstveni svetovalni odbor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

neodvisni znanstveni svetovalni odbor.

neodvisni znanstveni svetovalni odbor.

Sprememba 301

Sprememba 301

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka b

Člen 78 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | šest predstavnikov organizacije Hydrogen Europe, pri čemer se upoštevajo geografska in
  sektorska zastopanost
  ter
  zastopanost spolov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

šest predstavnikov organizacije Hydrogen Europe, pri čemer se upoštevajo geografska in
  sektorska zastopanost
  ter
  zastopanost spolov
  ;

sektorska zastopanost

zastopanost spolov

| (b) | šest predstavnikov organizacije Hydrogen Europe, pri čemer se upoštevajo geografska
  zastopanost
  in
  zastopanost spolov,
  ter
  ki zastopajo različne dele vrednostne verige, pri čemer je vsaj eden iz MSP, eden pa iz neprofitne organizacije civilne družbe
  ; |
| --- | --- |

(b)

šest predstavnikov organizacije Hydrogen Europe, pri čemer se upoštevajo geografska
  zastopanost
  in
  zastopanost spolov,
  ter
  ki zastopajo različne dele vrednostne verige, pri čemer je vsaj eden iz MSP, eden pa iz neprofitne organizacije civilne družbe
  ;

zastopanost

zastopanost spolov,

ki zastopajo različne dele vrednostne verige, pri čemer je vsaj eden iz MSP, eden pa iz neprofitne organizacije civilne družbe

Sprememba 302

Sprememba 302

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1 – točka a

Člen 80 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika;

| (a) | spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika
  , s posebnim poudarkom na sektorjih, v katerih je razogljičenje težavno, kot so industrija, letalski in pomorski promet ter promet s težkimi vozili
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika
  , s posebnim poudarkom na sektorjih, v katerih je razogljičenje težavno, kot so industrija, letalski in pomorski promet ter promet s težkimi vozili
  ;

, s posebnim poudarkom na sektorjih, v katerih je razogljičenje težavno, kot so industrija, letalski in pomorski promet ter promet s težkimi vozili

Sprememba 303

Sprememba 303

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1 – točka b

Člen 80 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v skladu s členom 5(2)(b) in členom 16(l) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije ali drugimi enakovrednimi dokumenti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v skladu s členom 5(2)(b) in členom 16(l) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije ali drugimi enakovrednimi dokumenti;

| (b) | v skladu s členom 5(2)(b) in členom 16(l) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije
  , pa tudi s strategijo EU za povezovanje energetskega sistema ter povezanimi pobudami o energetski učinkovitosti, elektrifikaciji in obnovljivih virih
  ali drugimi enakovrednimi dokumenti; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 5(2)(b) in členom 16(l) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije
  , pa tudi s strategijo EU za povezovanje energetskega sistema ter povezanimi pobudami o energetski učinkovitosti, elektrifikaciji in obnovljivih virih
  ali drugimi enakovrednimi dokumenti;

, pa tudi s strategijo EU za povezovanje energetskega sistema ter povezanimi pobudami o energetski učinkovitosti, elektrifikaciji in obnovljivih virih

Sprememba 304

Sprememba 304

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1 – točka c

Člen 80 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev
  , da bi se dosegli
  cilji evropskega zelenega dogovora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev
  , da bi se dosegli
  cilji evropskega zelenega dogovora.

, da bi se dosegli

| (c) | spodbuja tržno uvajanje
  trajnostnih
  tehnologij in rešitev
  v skladu s
  cilji evropskega zelenega dogovora
  in krepitev evropskega ekosistema čistega vodika
  . |
| --- | --- |

(c)

spodbuja tržno uvajanje
  trajnostnih
  tehnologij in rešitev
  v skladu s
  cilji evropskega zelenega dogovora
  in krepitev evropskega ekosistema čistega vodika
  .

trajnostnih

v skladu s

in krepitev evropskega ekosistema čistega vodika

Sprememba 305

Sprememba 305

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 81 – odstavek 1 – točka a

Člen 81 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | predlaga dejavnosti, ki spodbujajo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

predlaga dejavnosti, ki spodbujajo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni;

| (a) | predlaga dejavnosti, ki spodbujajo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni
  , in jih izvaja skupaj z ustreznimi akterji
  ; |
| --- | --- |

(a)

predlaga dejavnosti, ki spodbujajo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni
  , in jih izvaja skupaj z ustreznimi akterji
  ;

, in jih izvaja skupaj z ustreznimi akterji

Sprememba 306

Sprememba 306

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 81 – odstavek 1 – točka b

Člen 81 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ob odobritvi upravnega odbora
  podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom in prispeva k njim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ob odobritvi upravnega odbora
  podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom in prispeva k njim;

ob odobritvi upravnega odbora

| (b) | podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom
  , vključno z evropskim zavezništvom za vodik
  in
  pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, ter
  prispeva k njim; |
| --- | --- |

(b)

podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom
  , vključno z evropskim zavezništvom za vodik
  in
  pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, ter
  prispeva k njim;

, vključno z evropskim zavezništvom za vodik

pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, ter

Sprememba 307

Sprememba 307

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 81 – odstavek 1 – točka c

Člen 81 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skliče letni forum partnerstva za čisti vodik, ki
  , kadar je to mogoče,
  poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skliče letni forum partnerstva za čisti vodik, ki
  , kadar je to mogoče,
  poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

, kadar je to mogoče,

| (c) | skliče letni forum partnerstva za čisti vodik, ki poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

skliče letni forum partnerstva za čisti vodik, ki poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

Sprememba 308

Sprememba 308

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 2

Člen 82 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupino deležnikov sestavljajo predstavniki sektorjev, ki proizvajajo, distribuirajo, skladiščijo, potrebujejo ali uporabljajo čisti vodik po vsej Uniji, vključno s predstavniki drugih ustreznih evropskih partnerstev in predstavniki medregionalnega partnerstva za vodikove doline. | 2.   Skupino deležnikov sestavljajo predstavniki sektorjev, ki proizvajajo, distribuirajo,
  prevažajo,
  skladiščijo, potrebujejo ali uporabljajo čisti vodik po vsej Uniji, vključno s predstavniki drugih ustreznih evropskih partnerstev in predstavniki medregionalnega partnerstva za vodikove doline
  ter predstavniki sektorja električne energije iz obnovljivih virov, organizacij civilne družbe in znanstvene skupnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupino deležnikov sestavljajo predstavniki sektorjev, ki proizvajajo, distribuirajo, skladiščijo, potrebujejo ali uporabljajo čisti vodik po vsej Uniji, vključno s predstavniki drugih ustreznih evropskih partnerstev in predstavniki medregionalnega partnerstva za vodikove doline.

2.   Skupino deležnikov sestavljajo predstavniki sektorjev, ki proizvajajo, distribuirajo,
  prevažajo,
  skladiščijo, potrebujejo ali uporabljajo čisti vodik po vsej Uniji, vključno s predstavniki drugih ustreznih evropskih partnerstev in predstavniki medregionalnega partnerstva za vodikove doline
  ter predstavniki sektorja električne energije iz obnovljivih virov, organizacij civilne družbe in znanstvene skupnosti
  .

Sprememba 309

Sprememba 309

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 3 – točka a

Člen 82 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prispeva k strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sosednjih sektorjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prispeva k strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sosednjih sektorjih;

| (a) | prispeva k strateškim
  , infrastrukturnim
  in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sosednjih sektorjih
  , kot so sektorji, v katerih je razogljičenje težavno, na primer letalski in morski promet ter promet s težkimi vozili
  ; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k strateškim
  , infrastrukturnim
  in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sosednjih sektorjih
  , kot so sektorji, v katerih je razogljičenje težavno, na primer letalski in morski promet ter promet s težkimi vozili
  ;

, infrastrukturnim

, kot so sektorji, v katerih je razogljičenje težavno, na primer letalski in morski promet ter promet s težkimi vozili

Sprememba 310

Sprememba 310

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 3 – točka b

Člen 82 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sosednjimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sosednjimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost;

| (b) | poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sosednjimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost
  , zlasti ob upoštevanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in povezovanja energetskih sistemov
  ; |
| --- | --- |

(b)

poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sosednjimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost
  , zlasti ob upoštevanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in povezovanja energetskih sistemov
  ;

, zlasti ob upoštevanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in povezovanja energetskih sistemov

Sprememba 311

Sprememba 311

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 3 – točka c

Člen 82 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | prispeva k letnemu evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

prispeva k letnemu evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

| (c) | prispeva k letnemu
  forumu evropskega partnerstva za čisti vodik in
  evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

prispeva k letnemu
  forumu evropskega partnerstva za čisti vodik in
  evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

forumu evropskega partnerstva za čisti vodik in

Sprememba 312

Sprememba 312

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 a (novo)

Člen 82 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 82a




  Znanstveni svetovalni odbor





  1.
     
  Skupno podjetje za čisti vodik ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 77, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.






  2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.






  3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za čisti vodik ali na lastno pobudo.






  4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 82a

Znanstveni svetovalni odbor

1.
     
  Skupno podjetje za čisti vodik ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 77, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.

2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.

3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za čisti vodik ali na lastno pobudo.

4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa.

Sprememba 313

Sprememba 313

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 1 – točka b

Člen 83 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotoviti hiter prehod na privlačnejši, uporabniku prijaznejši, konkurenčnejši, cenovno ugodnejši, učinkovitejši
  in
  bolj trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotoviti hiter prehod na privlačnejši, uporabniku prijaznejši, konkurenčnejši, cenovno ugodnejši, učinkovitejši
  in
  bolj trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti;

in

| (b) | zagotoviti hiter prehod na
  varnejši,
  privlačnejši, uporabniku prijaznejši, konkurenčnejši, cenovno ugodnejši, učinkovitejši
  , vključujoč,
  bolj
  digitalen in
  trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti hiter prehod na
  varnejši,
  privlačnejši, uporabniku prijaznejši, konkurenčnejši, cenovno ugodnejši, učinkovitejši
  , vključujoč,
  bolj
  digitalen in
  trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti;

varnejši,

, vključujoč,

digitalen in

Sprememba 314

Sprememba 314

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka a

Člen 83 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostaviti povezano evropsko železniško omrežje, odpraviti ovire za interoperabilnost in zagotoviti rešitve za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve, ter kar najbolje zadostiti potrebam potnikov in podjetij s pospešenim uvajanjem inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostaviti povezano evropsko železniško omrežje, odpraviti ovire za interoperabilnost in zagotoviti rešitve za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve, ter kar najbolje zadostiti potrebam potnikov in podjetij s pospešenim uvajanjem inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza;

| (a) | vzpostaviti povezano evropsko železniško omrežje, odpraviti ovire za interoperabilnost in zagotoviti rešitve za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve,
  vključno z izdajanjem enotnih vozovnic,
  ter kar najbolje zadostiti potrebam
  in pravicam
  potnikov
  , železniških delavcev
  in podjetij s pospešenim uvajanjem inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza; |
| --- | --- |

(a)

vzpostaviti povezano evropsko železniško omrežje, odpraviti ovire za interoperabilnost in zagotoviti rešitve za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve,
  vključno z izdajanjem enotnih vozovnic,
  ter kar najbolje zadostiti potrebam
  in pravicam
  potnikov
  , železniških delavcev
  in podjetij s pospešenim uvajanjem inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza;

vključno z izdajanjem enotnih vozovnic,

in pravicam

, železniških delavcev

Sprememba 315

Sprememba 315

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka c

Člen 83 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept in funkcionalno arhitekturo sistemov za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita usmerjenost raziskav in inovacij v skupno dogovorjene in skupne zahteve strank ter možnost nadaljnjega razvoja operativnih potreb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept in funkcionalno arhitekturo sistemov za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita usmerjenost raziskav in inovacij v skupno dogovorjene in skupne zahteve strank ter možnost nadaljnjega razvoja operativnih potreb;

| (c) | v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept in funkcionalno arhitekturo sistemov za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita usmerjenost raziskav in inovacij v skupno dogovorjene in skupne zahteve strank ter možnost nadaljnjega razvoja operativnih potreb;
  enoten operativni koncept in funkcionalna arhitektura za integrirano evropsko upravljanje železniškega prometa sta interoperabilna za celotno železniško omrežje (jedrno in celovito omrežje TEN-T, glavne in regionalne proge, ki niso vključene v omrežje TEN-T). |
| --- | --- |

(c)

v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept in funkcionalno arhitekturo sistemov za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita usmerjenost raziskav in inovacij v skupno dogovorjene in skupne zahteve strank ter možnost nadaljnjega razvoja operativnih potreb;
  enoten operativni koncept in funkcionalna arhitektura za integrirano evropsko upravljanje železniškega prometa sta interoperabilna za celotno železniško omrežje (jedrno in celovito omrežje TEN-T, glavne in regionalne proge, ki niso vključene v omrežje TEN-T).

enoten operativni koncept in funkcionalna arhitektura za integrirano evropsko upravljanje železniškega prometa sta interoperabilna za celotno železniško omrežje (jedrno in celovito omrežje TEN-T, glavne in regionalne proge, ki niso vključene v omrežje TEN-T).

Sprememba 316

Sprememba 316

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka e

Člen 83 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah, tudi v tistih, ki na svojem ozemlju še nimajo vzpostavljenega železniškega sistema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah, tudi v tistih, ki na svojem ozemlju še nimajo vzpostavljenega železniškega sistema;

| (e) | razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah, tudi v tistih, ki na svojem ozemlju še nimajo vzpostavljenega železniškega sistema
  . Taki projekti, vključno z obsežnimi predstavitvenimi projekti, pokrivajo čim večje območje Unije na pregleden in geografsko raznolik način. |
| --- | --- |

(e)

razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah, tudi v tistih, ki na svojem ozemlju še nimajo vzpostavljenega železniškega sistema
  . Taki projekti, vključno z obsežnimi predstavitvenimi projekti, pokrivajo čim večje območje Unije na pregleden in geografsko raznolik način.

. Taki projekti, vključno z obsežnimi predstavitvenimi projekti, pokrivajo čim večje območje Unije na pregleden in geografsko raznolik način.

Sprememba 317

Sprememba 317

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka f

Člen 83 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije.

| (f) | prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije
  z močno dobavno verigo in visoko inovativnim ekosistemom, vključno z visokotehnološkimi malimi in srednjimi podjetji
  . |
| --- | --- |

(f)

prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije
  z močno dobavno verigo in visoko inovativnim ekosistemom, vključno z visokotehnološkimi malimi in srednjimi podjetji
  .

z močno dobavno verigo in visoko inovativnim ekosistemom, vključno z visokotehnološkimi malimi in srednjimi podjetji

Sprememba 318

Sprememba 318

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka f a (novo)

Člen 83 – odstavek 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | prispevati k odpravi ovir, ki trenutno ovirajo popolno vključenost v železniškem prometu, s posebnim poudarkom na invalidih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

prispevati k odpravi ovir, ki trenutno ovirajo popolno vključenost v železniškem prometu, s posebnim poudarkom na invalidih;

prispevati k odpravi ovir, ki trenutno ovirajo popolno vključenost v železniškem prometu, s posebnim poudarkom na invalidih;

Sprememba 319

Sprememba 319

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka f b (novo)

Člen 83 – odstavek 2 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | razviti gradbene tehnike za proge naslednje generacije, ki vključuje vse sestavne dele od spodnjega ustroja do tirov in nadgradnje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

razviti gradbene tehnike za proge naslednje generacije, ki vključuje vse sestavne dele od spodnjega ustroja do tirov in nadgradnje;

razviti gradbene tehnike za proge naslednje generacije, ki vključuje vse sestavne dele od spodnjega ustroja do tirov in nadgradnje;

Sprememba 320

Sprememba 320

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 2 – točka f c (novo)

Člen 83 – odstavek 2 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | podpirati razvoj inovativnih rešitev, ki koristijo potnikom na železnici, vključno s tistimi, ki živijo na območjih, ki so poseljena redko in z majhno gostoto prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fc)

(fc)

podpirati razvoj inovativnih rešitev, ki koristijo potnikom na železnici, vključno s tistimi, ki živijo na območjih, ki so poseljena redko in z majhno gostoto prebivalstva.

podpirati razvoj inovativnih rešitev, ki koristijo potnikom na železnici, vključno s tistimi, ki živijo na območjih, ki so poseljena redko in z majhno gostoto prebivalstva.

Sprememba 321

Sprememba 321

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 1

Člen 84 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupno podjetje za evropske železnice poleg nalog iz člena 5 skupaj s Komisijo in v posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki v železniški industriji in železniški dobavni industriji pripravi osrednji načrt in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. | 1.   Skupno podjetje za evropske železnice poleg nalog iz člena 5 skupaj s Komisijo in v posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki v železniški industriji in železniški dobavni industriji pripravi osrednji načrt in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje
  , tudi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupno podjetje za evropske železnice poleg nalog iz člena 5 skupaj s Komisijo in v posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki v železniški industriji in železniški dobavni industriji pripravi osrednji načrt in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

1.   Skupno podjetje za evropske železnice poleg nalog iz člena 5 skupaj s Komisijo in v posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki v železniški industriji in železniški dobavni industriji pripravi osrednji načrt in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje
  , tudi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  .

Sprememba 322

Sprememba 322

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 5 – točka a – uvodni del

Člen 84 – odstavek 5 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v okviru sistemskega stebra razvije sistemsko perspektivo, ki združuje železniško proizvodno industrijo, skupnost železniških prevoznikov ter druge zasebne in javne deležnike v železniškem prometu, vključno z organi, ki zastopajo stranke, kot so potniki, tovor
  in osebje
  , pa tudi ustrezne akterje zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v okviru sistemskega stebra razvije sistemsko perspektivo, ki združuje železniško proizvodno industrijo, skupnost železniških prevoznikov ter druge zasebne in javne deležnike v železniškem prometu, vključno z organi, ki zastopajo stranke, kot so potniki, tovor
  in osebje
  , pa tudi ustrezne akterje zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema:

in osebje

| (a) | v okviru sistemskega stebra razvije
  interoperabilno
  sistemsko perspektivo, ki združuje železniško proizvodno industrijo, skupnost železniških prevoznikov ter druge zasebne in javne deležnike v železniškem prometu, vključno z 
  državami članicami in
  organi, ki zastopajo stranke, kot so potniki, tovor
  ter delavci
  , pa tudi
  druge
  ustrezne akterje zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema: |
| --- | --- |

(a)

v okviru sistemskega stebra razvije
  interoperabilno
  sistemsko perspektivo, ki združuje železniško proizvodno industrijo, skupnost železniških prevoznikov ter druge zasebne in javne deležnike v železniškem prometu, vključno z 
  državami članicami in
  organi, ki zastopajo stranke, kot so potniki, tovor
  ter delavci
  , pa tudi
  druge
  ustrezne akterje zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema:

interoperabilno

državami članicami in

ter delavci

druge

Sprememba 323

Sprememba 323

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 5 – točka a – točka iv

Člen 84 – odstavek 5 – točka a – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza, zlasti za pretok tovora in potnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza, zlasti za pretok tovora in potnikov;

| iv. | zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza,
  pa tudi do mestnih in regionalnih železniških sistemov,
  zlasti za pretok tovora in potnikov. |
| --- | --- |

iv.

zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza,
  pa tudi do mestnih in regionalnih železniških sistemov,
  zlasti za pretok tovora in potnikov.

pa tudi do mestnih in regionalnih železniških sistemov,

Sprememba 324

Sprememba 324

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1 – točka b

Člen 85 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za evropske železnice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za evropske železnice;

| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi,
  ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom,
  sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za evropske železnice;
  brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije; |
| --- | --- |

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi,
  ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom,
  sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za evropske železnice;
  brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom,

brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije;

Sprememba 325

Sprememba 325

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 a (novo)

Člen 85 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Z odstopanjem od člena 7(2) se pri ocenjevanju vloge za članstvo pravnega subjekta s sedežem v državi, povezani s programom Obzorje Evropa, upošteva sorazmerno povečanje prispevka Unije iz programa Obzorje Evropa k Skupnemu podjetju zaradi prispevkov ustrezne države, pridružene k programu Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Z odstopanjem od člena 7(2) se pri ocenjevanju vloge za članstvo pravnega subjekta s sedežem v državi, povezani s programom Obzorje Evropa, upošteva sorazmerno povečanje prispevka Unije iz programa Obzorje Evropa k Skupnemu podjetju zaradi prispevkov ustrezne države, pridružene k programu Obzorje Evropa.

Sprememba 326

Sprememba 326

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 1 – točka d

Člen 88 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | uporabo rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail,
  nadaljnje izkoriščanje
  ,
  predstavitvene dejavnosti
  in standardizacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

uporabo rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail,
  nadaljnje izkoriščanje
  ,
  predstavitvene dejavnosti
  in standardizacijo.

nadaljnje izkoriščanje

predstavitvene dejavnosti

| (d) | uporabo rezultatov
  in začetek
  dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail,
  vključno s posodobitvijo tehničnih specifikacij za interoperabilnost
  ,
  nadaljnjim izkoriščanjem, predstavitvenimi dejavnostmi
  in standardizacijo; |
| --- | --- |

(d)

uporabo rezultatov
  in začetek
  dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail,
  vključno s posodobitvijo tehničnih specifikacij za interoperabilnost
  ,
  nadaljnjim izkoriščanjem, predstavitvenimi dejavnostmi
  in standardizacijo;

in začetek

vključno s posodobitvijo tehničnih specifikacij za interoperabilnost

nadaljnjim izkoriščanjem, predstavitvenimi dejavnostmi

Sprememba 327

Sprememba 327

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 88 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | evropske dejavnosti v zvezi z izdajo dovoljenj in certificiranjem, povezane z rešitvami za evropske železnice iz projektov Skupnega podjetja za evropske železnice ali njegovih preteklih pobud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

evropske dejavnosti v zvezi z izdajo dovoljenj in certificiranjem, povezane z rešitvami za evropske železnice iz projektov Skupnega podjetja za evropske železnice ali njegovih preteklih pobud.

evropske dejavnosti v zvezi z izdajo dovoljenj in certificiranjem, povezane z rešitvami za evropske železnice iz projektov Skupnega podjetja za evropske železnice ali njegovih preteklih pobud.

Sprememba 328

Sprememba 328

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 89 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | znanstveni svetovalni odbor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

znanstveni svetovalni odbor.

znanstveni svetovalni odbor.

Sprememba 329

Sprememba 329

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 2

Člen 89 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Poleg tega lahko Skupno podjetje za evropske železnice ustanovi znanstveno usmerjevalno skupino ali pridobi znanstvene nasvete od neodvisnih akademskih strokovnjakov ali skupnih znanstvenih svetovalnih organov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Poleg tega lahko Skupno podjetje za evropske železnice ustanovi znanstveno usmerjevalno skupino ali pridobi znanstvene nasvete od neodvisnih akademskih strokovnjakov ali skupnih znanstvenih svetovalnih organov.

črtano

črtano

Sprememba 330

Sprememba 330

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 2

Člen 91 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predsednik
  ali
  podpredsednik skupine predstavnikov držav je vedno vabljen, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice. Predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic so vabljeni, da se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci in sodelujejo v razpravah, nimajo pa glasovalnih pravic. | 2.   Predsednik
  in
  podpredsednik skupine predstavnikov držav je vedno vabljen, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice. Predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic so vabljeni, da se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci in sodelujejo v razpravah, nimajo pa glasovalnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Predsednik
  ali
  podpredsednik skupine predstavnikov držav je vedno vabljen, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice. Predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic so vabljeni, da se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci in sodelujejo v razpravah, nimajo pa glasovalnih pravic.

2.   Predsednik
  in
  podpredsednik skupine predstavnikov držav je vedno vabljen, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice. Predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic so vabljeni, da se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci in sodelujejo v razpravah, nimajo pa glasovalnih pravic.

Sprememba 331

Sprememba 331

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 4 a (novo)

Člen 91 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  V skladu s členom 15(2) ima Unija 50 % glasovalnih pravic v upravnem odboru, glasovanje Unije pa je nedeljivo. Preostale glasovalne pravice so sorazmerno razdeljene med druge člane upravnega odbora glede na prispevek članov, ki jih zastopajo, k sredstvom Skupnega podjetja za evropske železnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  V skladu s členom 15(2) ima Unija 50 % glasovalnih pravic v upravnem odboru, glasovanje Unije pa je nedeljivo. Preostale glasovalne pravice so sorazmerno razdeljene med druge člane upravnega odbora glede na prispevek članov, ki jih zastopajo, k sredstvom Skupnega podjetja za evropske železnice.

Sprememba 332

Sprememba 332

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – odstavek 1 – točka b

Člen 92 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber in predlogov izvršnega direktorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber in predlogov izvršnega direktorja.

| (b) | sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber
  , posvetovalnih organov Skupnega podjetja
  in predlogov izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(b)

sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber
  , posvetovalnih organov Skupnega podjetja
  in predlogov izvršnega direktorja.

, posvetovalnih organov Skupnega podjetja

Sprememba 333

Sprememba 333

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 1

Člen 93 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Usmerjevalno skupino za sistemski steber sestavljajo predstavniki Komisije, predstavniki železniškega sektorja in sektorja mobilnosti ter ustreznih organizacij, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice in predstavniki Agencije Evropske unije za železnice. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija povabi dodatne ustrezne strokovnjake in deležnike, da se kot opazovalci udeležijo sestankov usmerjevalne skupine za sistemski steber. | 1.   Usmerjevalno skupino za sistemski steber sestavljajo predstavniki Komisije, predstavniki železniškega sektorja in sektorja mobilnosti ter ustreznih organizacij, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice in predstavniki Agencije Evropske unije za železnice. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine
  , pri čemer med drugim upošteva uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko raznolikost
  . Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija povabi dodatne ustrezne strokovnjake in deležnike, da se kot opazovalci udeležijo sestankov usmerjevalne skupine za sistemski steber. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Usmerjevalno skupino za sistemski steber sestavljajo predstavniki Komisije, predstavniki železniškega sektorja in sektorja mobilnosti ter ustreznih organizacij, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice in predstavniki Agencije Evropske unije za železnice. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija povabi dodatne ustrezne strokovnjake in deležnike, da se kot opazovalci udeležijo sestankov usmerjevalne skupine za sistemski steber.

1.   Usmerjevalno skupino za sistemski steber sestavljajo predstavniki Komisije, predstavniki železniškega sektorja in sektorja mobilnosti ter ustreznih organizacij, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice in predstavniki Agencije Evropske unije za železnice. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine
  , pri čemer med drugim upošteva uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko raznolikost
  . Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija povabi dodatne ustrezne strokovnjake in deležnike, da se kot opazovalci udeležijo sestankov usmerjevalne skupine za sistemski steber.

Sprememba 334

Sprememba 334

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 2

Člen 94 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupina za uvajanje v uporabo je odprta za vse deležnike kot usmerjevalna skupina za sistemski steber. Upravni odbor izbere člane skupine za uvajanje v uporabo ter določi zlasti velikost in sestavo skupine, trajanje mandata in pogoje za podaljšanje članstva. Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost. Seznam članov je objavljen na spletnem mestu Skupnega podjetja za evropske železnice. | 2.   Skupina za uvajanje v uporabo je odprta za vse deležnike kot usmerjevalna skupina za sistemski steber. Upravni odbor izbere člane skupine za uvajanje v uporabo ter določi zlasti velikost in sestavo skupine, trajanje mandata in pogoje za podaljšanje članstva. Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost
  , tudi z upoštevanjem združenj končnih uporabnikov in potnikov ter predstavnikov delavcev
  . Seznam članov je objavljen na spletnem mestu Skupnega podjetja za evropske železnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je odprta za vse deležnike kot usmerjevalna skupina za sistemski steber. Upravni odbor izbere člane skupine za uvajanje v uporabo ter določi zlasti velikost in sestavo skupine, trajanje mandata in pogoje za podaljšanje članstva. Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost. Seznam članov je objavljen na spletnem mestu Skupnega podjetja za evropske železnice.

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je odprta za vse deležnike kot usmerjevalna skupina za sistemski steber. Upravni odbor izbere člane skupine za uvajanje v uporabo ter določi zlasti velikost in sestavo skupine, trajanje mandata in pogoje za podaljšanje članstva. Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost
  , tudi z upoštevanjem združenj končnih uporabnikov in potnikov ter predstavnikov delavcev
  . Seznam članov je objavljen na spletnem mestu Skupnega podjetja za evropske železnice.

Sprememba 335

Sprememba 335

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 a (novo)

Člen 96 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 96a




  Znanstveni svetovalni odbor





  1.
     
  Skupno podjetje za evropske železnice ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 89, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.






  2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.






  3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za evropske železnice ali na lastno pobudo.






  4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 96a

Znanstveni svetovalni odbor

1.
     
  Skupno podjetje za evropske železnice ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 89, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.

2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.

3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za evropske železnice ali na lastno pobudo.

4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa.

Sprememba 336

Sprememba 336

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 1 – točka a

Člen 97 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zmanjšati družbenoekonomsko breme nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zmanjšati družbenoekonomsko breme nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij;

| (a) | zmanjšati družbenoekonomsko breme nalezljivih bolezni
  , zlasti bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni,
  v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij
  , diagnosticiranja in zdravljenja, ki so cenovno dosegljivi, dostopni in primerni za okolja z malo viri
  ; |
| --- | --- |

(a)

zmanjšati družbenoekonomsko breme nalezljivih bolezni
  , zlasti bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni,
  v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij
  , diagnosticiranja in zdravljenja, ki so cenovno dosegljivi, dostopni in primerni za okolja z malo viri
  ;

, zlasti bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni,

, diagnosticiranja in zdravljenja, ki so cenovno dosegljivi, dostopni in primerni za okolja z malo viri

Sprememba 337

Sprememba 337

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka b

Člen 97 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | okrepiti zmogljivosti za raziskave in inovacije ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

okrepiti zmogljivosti za raziskave in inovacije ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi;

| (b) | okrepiti
  in povečati
  zmogljivosti za raziskave in inovacije ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

(b)

okrepiti
  in povečati
  zmogljivosti za raziskave in inovacije ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi;

in povečati

Sprememba 338

Sprememba 338

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 97 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | povečati delež projektov z afriškim vodstvom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

povečati delež projektov z afriškim vodstvom;

povečati delež projektov z afriškim vodstvom;

Sprememba 339

Sprememba 339

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 98 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | spodbuja sinergije, sodelovanje in skupne ukrepe z Evropskim razvojnim skladom ter Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, zlasti za krepitev zmogljivosti ter souporabo zmogljivosti in infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

spodbuja sinergije, sodelovanje in skupne ukrepe z Evropskim razvojnim skladom ter Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, zlasti za krepitev zmogljivosti ter souporabo zmogljivosti in infrastrukture.

spodbuja sinergije, sodelovanje in skupne ukrepe z Evropskim razvojnim skladom ter Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, zlasti za krepitev zmogljivosti ter souporabo zmogljivosti in infrastrukture.

Sprememba 340

Sprememba 340

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1 – točka b

Člen 99 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | združenje EDCTP, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

združenje EDCTP, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3.

| (b) | združenje EDCTP, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

združenje EDCTP, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  .

, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije

Sprememba 341

Sprememba 341

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 2 – točka a

Člen 102 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dejavnosti subjektov v sestavi združenja EDCTP, ki so usklajene s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dejavnosti subjektov v sestavi združenja EDCTP, ki so usklajene s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju;

| (a) | dejavnosti subjektov v sestavi združenja EDCTP, ki so
  dokazano
  usklajene
  , koordinirane ali skupaj načrtovane
  s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti subjektov v sestavi združenja EDCTP, ki so
  dokazano
  usklajene
  , koordinirane ali skupaj načrtovane
  s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju;

dokazano

, koordinirane ali skupaj načrtovane

Sprememba 342

Sprememba 342

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 1 a (novo)

Člen 106 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Znanstveni odbor se ustanovi v skladu s členom 19 in sestavljajo ga deležniki, ki so uravnoteženo zastopani z vidika spola ter so raznoliki z geografskega in tematskega vidika, ter zlasti vključuje znanstvene strokovnjake iz afriških držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Znanstveni odbor se ustanovi v skladu s členom 19 in sestavljajo ga deležniki, ki so uravnoteženo zastopani z vidika spola ter so raznoliki z geografskega in tematskega vidika, ter zlasti vključuje znanstvene strokovnjake iz afriških držav.

Sprememba 343

Sprememba 343

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 2 – točka j a (novo)

Člen 106 – odstavek 2 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | ocenjuje vloge partnerjev, ki prispevajo k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje, in svetuje upravnemu odboru glede zavrnitve ali sprejetja vlog in obsega morebitnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

ocenjuje vloge partnerjev, ki prispevajo k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje, in svetuje upravnemu odboru glede zavrnitve ali sprejetja vlog in obsega morebitnega sodelovanja.

ocenjuje vloge partnerjev, ki prispevajo k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje, in svetuje upravnemu odboru glede zavrnitve ali sprejetja vlog in obsega morebitnega sodelovanja.

Sprememba 344

Sprememba 344

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek - 1 (novo)

Člen 107 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1. | V skupini deležnikov so deležniki, ki so uravnoteženo zastopani z vidika spola ter so raznoliki z geografskega in tematskega vidika, in vključuje zlasti strokovnjake iz afriških držav, ter si prizadeva za članstvo in tehtno vključevanje civilne družbe, zlasti nevladnih organizacij, ki delajo s skupnostmi, ki so jih najbolj prizadele revščina in zapostavljene nalezljive bolezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.

-1.

V skupini deležnikov so deležniki, ki so uravnoteženo zastopani z vidika spola ter so raznoliki z geografskega in tematskega vidika, in vključuje zlasti strokovnjake iz afriških držav, ter si prizadeva za članstvo in tehtno vključevanje civilne družbe, zlasti nevladnih organizacij, ki delajo s skupnostmi, ki so jih najbolj prizadele revščina in zapostavljene nalezljive bolezni.

Sprememba 345

Sprememba 345

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 107 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 21 opravlja še naslednje naloge: | 2.
     Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 21 opravlja še naslednje naloge: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 21 opravlja še naslednje naloge:

2.
     Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 21 opravlja še naslednje naloge:

Sprememba 346

Sprememba 346

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – naslov

Člen 111 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni | Sodelovanje z 
  afriško in
  evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  ter drugimi ustreznimi agencijami in organizacijami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Sodelovanje z 
  afriško in
  evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  ter drugimi ustreznimi agencijami in organizacijami

afriško in

ter drugimi ustreznimi agencijami in organizacijami

Sprememba 347

Sprememba 347

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1

Člen 111 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zagotavlja tesno sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni. | Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zagotavlja tesno sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  , pa tudi z ustreznimi afriškimi agencijami in organizacijami, vključno z afriškimi centri za preprečevanje in obvladovanje bolezni, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi Afriške unije, agencijo AUDA-NEPAD in afriško akademijo znanosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zagotavlja tesno sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zagotavlja tesno sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  , pa tudi z ustreznimi afriškimi agencijami in organizacijami, vključno z afriškimi centri za preprečevanje in obvladovanje bolezni, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi Afriške unije, agencijo AUDA-NEPAD in afriško akademijo znanosti
  .

, pa tudi z ustreznimi afriškimi agencijami in organizacijami, vključno z afriškimi centri za preprečevanje in obvladovanje bolezni, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi Afriške unije, agencijo AUDA-NEPAD in afriško akademijo znanosti

Sprememba 348

Sprememba 348

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 1

Člen 112 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo in
  dostopni javnosti
  pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela
  po potrebi
  določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za posebne posredne ukrepe. | Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo
  , dostopni
  in
  cenovno dosegljivi za ranljive skupine prebivalstva ter splošno javnost, zlasti v okoljih z malo viri,
  pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za posebne posredne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo in
  dostopni javnosti
  pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela
  po potrebi
  določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za posebne posredne ukrepe.

dostopni javnosti

po potrebi

Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo
  , dostopni
  in
  cenovno dosegljivi za ranljive skupine prebivalstva ter splošno javnost, zlasti v okoljih z malo viri,
  pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za posebne posredne ukrepe.

, dostopni

cenovno dosegljivi za ranljive skupine prebivalstva ter splošno javnost, zlasti v okoljih z malo viri,

Sprememba 349

Sprememba 349

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 1 – točka b

Člen 113 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih in stroškovno učinkovitih inovacij kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in/ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno
  s prispevanjem k evropskemu načrtu
  za boj proti raku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih in stroškovno učinkovitih inovacij kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in/ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno
  s prispevanjem k evropskemu načrtu
  za boj proti raku;

s prispevanjem k evropskemu načrtu

| (b) | pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih
  , cenovno dostopnih za paciente
  in
  sisteme zdravstvenega varstva ter
  stroškovno učinkovitih inovacij
  , proizvodov in zdravljenj
  kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati
  spremljanje,
  preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in/ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno
  z bojem proti raku v sinergiji z evropskim načrtom
  za boj proti raku
  ter s podpiranjem ustanovitve evropskega inštituta za rak ter evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom
  ; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih
  , cenovno dostopnih za paciente
  in
  sisteme zdravstvenega varstva ter
  stroškovno učinkovitih inovacij
  , proizvodov in zdravljenj
  kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati
  spremljanje,
  preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in/ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno
  z bojem proti raku v sinergiji z evropskim načrtom
  za boj proti raku
  ter s podpiranjem ustanovitve evropskega inštituta za rak ter evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom
  ;

, cenovno dostopnih za paciente

sisteme zdravstvenega varstva ter

, proizvodov in zdravljenj

spremljanje,

z bojem proti raku v sinergiji z evropskim načrtom

ter s podpiranjem ustanovitve evropskega inštituta za rak ter evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom

Sprememba 350

Sprememba 350

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 1 – točka c

Člen 113 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo in strategije EU za zdravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo in strategije EU za zdravila.

| (c) | spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo
  , vključno z njeno posodobitvijo
  in strategije EU za zdravila. |
| --- | --- |

(c)

spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo
  , vključno z njeno posodobitvijo
  in strategije EU za zdravila.

, vključno z njeno posodobitvijo

Sprememba 351

Sprememba 351

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 2 – točka a

Člen 113 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja in prednostnih področij bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja in prednostnih področij bolezni;

| (a) | prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja
  , neizpolnjenih zdravstvenih potreb, pripravljenosti na izredne razmere, nalezljivih in redkih bolezni, vključno s socialno-ekonomskimi in okoljskimi dejavniki, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe,
  in prednostnih področij bolezni; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja
  , neizpolnjenih zdravstvenih potreb, pripravljenosti na izredne razmere, nalezljivih in redkih bolezni, vključno s socialno-ekonomskimi in okoljskimi dejavniki, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe,
  in prednostnih področij bolezni;

, neizpolnjenih zdravstvenih potreb, pripravljenosti na izredne razmere, nalezljivih in redkih bolezni, vključno s socialno-ekonomskimi in okoljskimi dejavniki, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe,

Sprememba 352

Sprememba 352

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 2 – točka b

Člen 113 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami končnih uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami končnih uporabnikov;

| (b) | povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami
  pacientov in
  končnih uporabnikov
  ter premagovanje nedelovanja trga v zvezi z neizpolnjenimi zdravstvenimi potrebami
  ; |
| --- | --- |

(b)

povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami
  pacientov in
  končnih uporabnikov
  ter premagovanje nedelovanja trga v zvezi z neizpolnjenimi zdravstvenimi potrebami
  ;

pacientov in

ter premagovanje nedelovanja trga v zvezi z neizpolnjenimi zdravstvenimi potrebami

Sprememba 353

Sprememba 353

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 2 – točka d

Člen 113 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu;

| (d) | izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu
  , uporabljati sinergije s pobudami, kot je evropski zdravstveni podatkovni prostor, ob spoštovanju načel varstva podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a); |
| --- | --- |

(d)

izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu
  , uporabljati sinergije s pobudami, kot je evropski zdravstveni podatkovni prostor, ob spoštovanju načel varstva podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a);

, uporabljati sinergije s pobudami, kot je evropski zdravstveni podatkovni prostor, ob spoštovanju načel varstva podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta

1a

Sprememba 354

Sprememba 354

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 113 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | okrepiti evropske raziskave redkih bolezni in razviti sinergijo z drugimi pobudami na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

okrepiti evropske raziskave redkih bolezni in razviti sinergijo z drugimi pobudami na tem področju.

okrepiti evropske raziskave redkih bolezni in razviti sinergijo z drugimi pobudami na tem področju.

Sprememba 355

Sprememba 355

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka a

Člen 114 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstveno varstvo, kot so druge ustrezne panoge, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti ter akademski krogi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstveno varstvo, kot so druge ustrezne panoge, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti ter akademski krogi;

| (a) | spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstveno varstvo, kot so druge ustrezne panoge, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, akademski krogi ter
  organizacije civilne družbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstveno varstvo, kot so druge ustrezne panoge, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, akademski krogi ter
  organizacije civilne družbe
  ;

organizacije civilne družbe

Sprememba 356

Sprememba 356

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka c

Člen 114 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov;

| (c) | zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov
  na podlagi rednih odprtih posvetovanj in organizacije letnega srečanja foruma deležnikov
  ; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov
  na podlagi rednih odprtih posvetovanj in organizacije letnega srečanja foruma deležnikov
  ;

na podlagi rednih odprtih posvetovanj in organizacije letnega srečanja foruma deležnikov

Sprememba 357

Sprememba 357

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 114 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | zagotovi, da se upravičenci zavežejo načelom dostopnosti, učinkovitosti, cenovne dosegljivosti in razpoložljivosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

zagotovi, da se upravičenci zavežejo načelom dostopnosti, učinkovitosti, cenovne dosegljivosti in razpoložljivosti;

zagotovi, da se upravičenci zavežejo načelom dostopnosti, učinkovitosti, cenovne dosegljivosti in razpoložljivosti;

Sprememba 358

Sprememba 358

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka d

Člen 114 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe na področju javnega zdravja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe na področju javnega zdravja;

| (d) | redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe
  in izredne razmere
  na področju javnega zdravja
  v sodelovanju z zdravstvenimi delavci in združenji pacientov ter odborom za inovacije
  ; |
| --- | --- |

(d)

redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe
  in izredne razmere
  na področju javnega zdravja
  v sodelovanju z zdravstvenimi delavci in združenji pacientov ter odborom za inovacije
  ;

in izredne razmere

v sodelovanju z zdravstvenimi delavci in združenji pacientov ter odborom za inovacije

Sprememba 359

Sprememba 359

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka e

Člen 114 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in obljubljenimi prispevki v naravi na udeleženca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in obljubljenimi prispevki v naravi na udeleženca;

| (e) | pravočasno
  objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in obljubljenimi prispevki v naravi na udeleženca; |
| --- | --- |

(e)

pravočasno
  objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in obljubljenimi prispevki v naravi na udeleženca;

pravočasno

Sprememba 360

Sprememba 360

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 1 – točka f

Člen 114 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se
  zagotovita
  odprtost in preglednost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se
  zagotovita
  odprtost in preglednost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje;

zagotovita

| (f) | organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se
  zagotovijo vključenost,
  odprtost in preglednost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se
  zagotovijo vključenost,
  odprtost in preglednost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje;

zagotovijo vključenost,

Sprememba 361

Sprememba 361

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 1 – točka b

Člen 115 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje;

| (b) | Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje
  , brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije
  ;

, brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije

Sprememba 362

Sprememba 362

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 5

Člen 117 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Stroški, nastali pri posrednih ukrepih v tretjih državah, ki niso države, pridružene programu Obzorje Evropa, so upravičeni in pomembni za cilje iz člena 113. Ne presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške, ki jih zagotovijo člani razen Unije in prispevajoči partnerji na ravni programa pobude za inovativno zdravje. Stroški, ki presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške na ravni programa pobude za inovativno zdravje, se ne štejejo kot prispevki v naravi za operativne stroške. | 5.   Stroški, nastali pri posrednih ukrepih v tretjih državah, ki niso države, pridružene programu Obzorje Evropa, so upravičeni in pomembni za cilje iz člena 113
  in imajo pozitivne zunanje učinke na Unijo
  . Ne presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške, ki jih zagotovijo člani razen Unije in prispevajoči partnerji na ravni programa pobude za inovativno zdravje. Stroški, ki presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške na ravni programa pobude za inovativno zdravje, se ne štejejo kot prispevki v naravi za operativne stroške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Stroški, nastali pri posrednih ukrepih v tretjih državah, ki niso države, pridružene programu Obzorje Evropa, so upravičeni in pomembni za cilje iz člena 113. Ne presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške, ki jih zagotovijo člani razen Unije in prispevajoči partnerji na ravni programa pobude za inovativno zdravje. Stroški, ki presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške na ravni programa pobude za inovativno zdravje, se ne štejejo kot prispevki v naravi za operativne stroške.

5.   Stroški, nastali pri posrednih ukrepih v tretjih državah, ki niso države, pridružene programu Obzorje Evropa, so upravičeni in pomembni za cilje iz člena 113
  in imajo pozitivne zunanje učinke na Unijo
  . Ne presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške, ki jih zagotovijo člani razen Unije in prispevajoči partnerji na ravni programa pobude za inovativno zdravje. Stroški, ki presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške na ravni programa pobude za inovativno zdravje, se ne štejejo kot prispevki v naravi za operativne stroške.

Sprememba 363

Sprememba 363

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2

Člen 118 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je to primerno, predlogi projektov vključujejo načrt za povezane dodatne dejavnosti. Stroški, povezani s takimi dodatnimi dejavnostmi za posamezne projekte, morajo nastati v obdobju med datumom predložitve predloga in do
  dveh
  let po datumu zaključka posrednega ukrepa. | 2.   Kadar je to primerno, predlogi projektov vključujejo načrt za
  količinsko opredelitev
  povezane dodatne dejavnosti. Stroški, povezani s takimi dodatnimi dejavnostmi za posamezne projekte, morajo nastati v obdobju med datumom predložitve predloga in do
  treh
  let po datumu zaključka posrednega ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar je to primerno, predlogi projektov vključujejo načrt za povezane dodatne dejavnosti. Stroški, povezani s takimi dodatnimi dejavnostmi za posamezne projekte, morajo nastati v obdobju med datumom predložitve predloga in do
  dveh
  let po datumu zaključka posrednega ukrepa.

2.   Kadar je to primerno, predlogi projektov vključujejo načrt za
  količinsko opredelitev
  povezane dodatne dejavnosti. Stroški, povezani s takimi dodatnimi dejavnostmi za posamezne projekte, morajo nastati v obdobju med datumom predložitve predloga in do
  treh
  let po datumu zaključka posrednega ukrepa.

Sprememba 364

Sprememba 364

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 119 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 119 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | neodvisni znanstveni svetovalni odbor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

neodvisni znanstveni svetovalni odbor;

neodvisni znanstveni svetovalni odbor;

Sprememba 365

Sprememba 365

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1

Člen 122 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Odbor za inovacije svetuje upravnemu odboru o zadevah, pomembnih za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje
  , v skladu s členom 19
  . | 1.   Odbor za inovacije
  lahko na podlagi mnenj znanstvenega svetovalnega odbora iz člena 19 dodatno
  svetuje upravnemu odboru o zadevah, pomembnih za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje
  in o drugih strateških vprašanjih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Odbor za inovacije svetuje upravnemu odboru o zadevah, pomembnih za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje
  , v skladu s členom 19
  .

1.   Odbor za inovacije
  lahko na podlagi mnenj znanstvenega svetovalnega odbora iz člena 19 dodatno
  svetuje upravnemu odboru o zadevah, pomembnih za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje
  in o drugih strateških vprašanjih
  .

Sprememba 366

Sprememba 366

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 122 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Odbor za inovacije sestavljajo naslednji
  stalni
  člani: | 2.   Odbor za inovacije sestavljajo naslednji člani: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Odbor za inovacije sestavljajo naslednji
  stalni
  člani:

2.   Odbor za inovacije sestavljajo naslednji člani:

Sprememba 367

Sprememba 367

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 2 – točka d

Člen 122 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | dva predstavnika
  znanstvene skupnosti
  , ki ju po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(4) imenuje upravni odbor
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

dva predstavnika
  znanstvene skupnosti
  , ki ju po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(4) imenuje upravni odbor
  ;

dva predstavnika

, ki ju po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(4) imenuje upravni odbor

| (d) | štirje predstavniki
  znanstvene skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

štirje predstavniki
  znanstvene skupnosti;

štirje predstavniki

Sprememba 368

Sprememba 368

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 2 – točka e

Člen 122 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | do šest stalnih članov odbora
  , ki jih imenuje upravni odbor po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(
  4
  )
  , pri čemer se zagotovi zlasti primerna zastopanost deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov
  in
  končnih uporabnikov na splošno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

do šest stalnih članov odbora
  , ki jih imenuje upravni odbor po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(
  4
  )
  , pri čemer se zagotovi zlasti primerna zastopanost deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov
  in
  končnih uporabnikov na splošno
  ;

do šest stalnih članov odbora

4

, pri čemer se zagotovi zlasti primerna zastopanost deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov

končnih uporabnikov na splošno

| (e) | šest predstavnikov deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov in končnih uporabnikov na splošno
  , ki jih imenuje upravni odbor po odprtem
  in preglednem
  izbirnem postopku v skladu s členom 19(
  2
  ) in
  (4)
  ; |
| --- | --- |

(e)

šest predstavnikov deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov in končnih uporabnikov na splošno
  , ki jih imenuje upravni odbor po odprtem
  in preglednem
  izbirnem postopku v skladu s členom 19(
  2
  ) in
  (4)
  ;

šest predstavnikov deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, pacientov in končnih uporabnikov na splošno

in preglednem

2

(4)

Sprememba 369

Sprememba 369

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 122 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  lahko po potrebi imenujejo začasne člane
  odbora
  za razprave o 
  določenih
  temah. Za vsak sestanek lahko skupaj imenujejo največ šest začasnih članov. | Člani odbora za
  inovacije
  lahko po potrebi imenujejo začasne člane za razprave o 
  specifičnih
  temah. Za vsak sestanek lahko skupaj imenujejo največ šest začasnih članov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  lahko po potrebi imenujejo začasne člane
  odbora
  za razprave o 
  določenih
  temah. Za vsak sestanek lahko skupaj imenujejo največ šest začasnih članov.

, ki zastopajo člane Skupnega podjetja

pobudo za inovativno zdravje,

odbora

določenih

Člani odbora za
  inovacije
  lahko po potrebi imenujejo začasne člane za razprave o 
  specifičnih
  temah. Za vsak sestanek lahko skupaj imenujejo največ šest začasnih članov.

inovacije

specifičnih

Sprememba 370

Sprememba 370

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 122 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  imenujejo začasne člane
  odbora sporazumno in
  za določeno obdobje. Svoje odločitve sporočijo programski pisarni in ostalim stalnim članom odbora. | Člani odbora za
  inovacije sporazumno
  imenujejo začasne člane za določeno obdobje. Svoje odločitve sporočijo programski pisarni in ostalim stalnim članom odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  imenujejo začasne člane
  odbora sporazumno in
  za določeno obdobje. Svoje odločitve sporočijo programski pisarni in ostalim stalnim članom odbora.

, ki zastopajo člane Skupnega podjetja

pobudo za inovativno zdravje,

odbora sporazumno in

Člani odbora za
  inovacije sporazumno
  imenujejo začasne člane za določeno obdobje. Svoje odločitve sporočijo programski pisarni in ostalim stalnim članom odbora.

inovacije sporazumno

Sprememba 371

Sprememba 371

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3 a (novo)

Člen 122 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Odboru za inovacije pomaga neodvisni znanstveni svetovalni odbor, ki zlasti svetuje glede znanstvenih, strateških in tehnoloških prednostnih nalog, povezanih s cilji Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Odboru za inovacije pomaga neodvisni znanstveni svetovalni odbor, ki zlasti svetuje glede znanstvenih, strateških in tehnoloških prednostnih nalog, povezanih s cilji Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje.

Sprememba 372

Sprememba 372

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 4 – točka a

Člen 122 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | znanstvenih prednostnih nalog; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

znanstvenih prednostnih nalog;

| (a) | znanstvenih prednostnih nalog
  na podlagi nasvetov, ki jih zagotovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor
  ; |
| --- | --- |

(a)

znanstvenih prednostnih nalog
  na podlagi nasvetov, ki jih zagotovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor
  ;

na podlagi nasvetov, ki jih zagotovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor

Sprememba 373

Sprememba 373

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 4 – točka e

Člen 122 – odstavek 4 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi, pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi, pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja.

| (e) | ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi
  in misijami, zlasti s Skupnim podjetjem za svetovno zdravje
  , pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja. |
| --- | --- |

(e)

ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi
  in misijami, zlasti s Skupnim podjetjem za svetovno zdravje
  , pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja.

in misijami, zlasti s Skupnim podjetjem za svetovno zdravje

Sprememba 374

Sprememba 374

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 4 – točka e a (novo)

Člen 122 – odstavek 4 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | uveljavljanja v družbi, dostopnosti in cenovne dostopnosti rezultatov projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

uveljavljanja v družbi, dostopnosti in cenovne dostopnosti rezultatov projektov;

uveljavljanja v družbi, dostopnosti in cenovne dostopnosti rezultatov projektov;

Sprememba 375

Sprememba 375

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 5

Člen 122 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Odboru
  za inovacije
  predseduje izvršni direktor
  . V ustrezno utemeljenih primerih lahko
  izvršni direktor imenuje višjega uslužbenca programske pisarne Skupnega podjetja za pobudo
  za
  inovativno zdravje
  , da v njegovem imenu
  predseduje odboru za inovacije
  . | 5.   
  Stalni predstavniki odbora
  za inovacije
  v skladu s členom 19(5) med svojimi člani izvolijo predsednika
  . V ustrezno utemeljenih primerih lahko
  predsednik odbora za inovacije med predstavniki znanstvene skupnosti izjemoma imenuje drugega člana odbora
  za
  inovacije
  , da
  odboru predseduje
  v njegovem imenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  Odboru
  za inovacije
  predseduje izvršni direktor
  . V ustrezno utemeljenih primerih lahko
  izvršni direktor imenuje višjega uslužbenca programske pisarne Skupnega podjetja za pobudo
  za
  inovativno zdravje
  , da v njegovem imenu
  predseduje odboru za inovacije
  .

5.   
  Stalni predstavniki odbora
  za inovacije
  v skladu s členom 19(5) med svojimi člani izvolijo predsednika
  . V ustrezno utemeljenih primerih lahko
  predsednik odbora za inovacije med predstavniki znanstvene skupnosti izjemoma imenuje drugega člana odbora
  za
  inovacije
  , da
  odboru predseduje
  v njegovem imenu.

Sprememba 376

Sprememba 376

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 6

Člen 122 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  v okviru poročila iz člena 19(8) soglasno sprejmejo predloge glede zadev iz odstavka 4 po razpravah z vsemi člani odbora, navzočimi na sestanku. Če soglasje ni doseženo, predsednik o situaciji poroča upravnemu odboru. Vsak član odbora lahko v poročilu izrazi ločeno odklonilno mnenje. | 6.   Člani odbora za
  inovacije
  v okviru poročila iz člena 19(8) soglasno sprejmejo predloge glede zadev iz odstavka 4 po razpravah z vsemi člani odbora, navzočimi na sestanku. Če soglasje ni doseženo, predsednik o situaciji poroča upravnemu odboru. Vsak član odbora
  za inovacije
  lahko v poročilu izrazi ločeno odklonilno mnenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Člani odbora
  , ki zastopajo člane Skupnega podjetja
  za
  pobudo za inovativno zdravje,
  v okviru poročila iz člena 19(8) soglasno sprejmejo predloge glede zadev iz odstavka 4 po razpravah z vsemi člani odbora, navzočimi na sestanku. Če soglasje ni doseženo, predsednik o situaciji poroča upravnemu odboru. Vsak član odbora lahko v poročilu izrazi ločeno odklonilno mnenje.

6.   Člani odbora za
  inovacije
  v okviru poročila iz člena 19(8) soglasno sprejmejo predloge glede zadev iz odstavka 4 po razpravah z vsemi člani odbora, navzočimi na sestanku. Če soglasje ni doseženo, predsednik o situaciji poroča upravnemu odboru. Vsak član odbora
  za inovacije
  lahko v poročilu izrazi ločeno odklonilno mnenje.

Sprememba 377

Sprememba 377

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 7

Člen 122 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Odbor za inovacije se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo članov odbora, ki zastopajo Komisijo, ali
  večine predstavnikov
  članov razen Unije se lahko sestane na izrednem sestanku. | 7.   Odbor za inovacije se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo članov odbora, ki zastopajo Komisijo, ali
  vsaj četrtine njegovih
  članov razen Unije se lahko sestane na izrednem sestanku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Odbor za inovacije se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo članov odbora, ki zastopajo Komisijo, ali
  večine predstavnikov
  članov razen Unije se lahko sestane na izrednem sestanku.

7.   Odbor za inovacije se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo članov odbora, ki zastopajo Komisijo, ali
  vsaj četrtine njegovih
  članov razen Unije se lahko sestane na izrednem sestanku.

Sprememba 378

Sprememba 378

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 8

Člen 122 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Člani odbora za inovacije si pred sestanki v kakršni koli ustrezni obliki izmenjajo vse ustrezne informacije in razpravljajo o svojih zamislih. Po potrebi uskladijo svoje dejavnosti z dejavnostmi katere koli druge svetovalne skupine. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Člani odbora za inovacije si pred sestanki v kakršni koli ustrezni obliki izmenjajo vse ustrezne informacije in razpravljajo o svojih zamislih. Po potrebi uskladijo svoje dejavnosti z dejavnostmi katere koli druge svetovalne skupine.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 379

Sprememba 379

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 8 a (novo)

Člen 122 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Člani odbora za inovacije so imenovani na podlagi svojih kompetenc ter strokovnega znanja in izkušenj, da se skupnemu podjetju zagotovijo priporočila na znanstveni podlagi in podlagi zdravstvenih potreb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Člani odbora za inovacije so imenovani na podlagi svojih kompetenc ter strokovnega znanja in izkušenj, da se skupnemu podjetju zagotovijo priporočila na znanstveni podlagi in podlagi zdravstvenih potreb.

Sprememba 380

Sprememba 380

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 8 b (novo)

Člen 122 – odstavek 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Skupina deležnikov redno organizira javne posvete, tudi o načrtovanih pobudah, promovira mednarodno sodelovanje, spodbuja uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja sodelovanje in ustvarjanje sinergije z drugimi pobudami Unije in pobudami na svetovni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8b.
     
  Skupina deležnikov redno organizira javne posvete, tudi o načrtovanih pobudah, promovira mednarodno sodelovanje, spodbuja uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja sodelovanje in ustvarjanje sinergije z drugimi pobudami Unije in pobudami na svetovni ravni.

Sprememba 381

Sprememba 381

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 a (novo)

Člen 122 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 122a |
| | Neodvisni znanstveni svetovalni odbor |
| | Neodvisni znanstveni svetovalni odbor poleg nalog iz člena 19 opravlja še naslednje naloge: |
| | (a) | prispeva k znanstvenim, strateškim, tehnološkim in inovativnim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in poznejših delovnih programih ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu, pri čemer ustrezno upošteva potrebe sosednjih sektorjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 122a

Člen 122a

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor poleg nalog iz člena 19 opravlja še naslednje naloge:

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor poleg nalog iz člena 19 opravlja še naslednje naloge:

(a)

(a)

prispeva k znanstvenim, strateškim, tehnološkim in inovativnim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in poznejših delovnih programih ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu, pri čemer ustrezno upošteva potrebe sosednjih sektorjev;

prispeva k znanstvenim, strateškim, tehnološkim in inovativnim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije in poznejših delovnih programih ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu, pri čemer ustrezno upošteva potrebe sosednjih sektorjev;

| (b) | daje predloge za konkretne ukrepe, s katerimi bi omogočili konkretno sinergijo med Skupnim podjetjem za pobudo za inovativno zdravje ter programi, politikami in sektorji, s katerimi bi sinergija predstavljala dodano vrednost; |
| --- | --- |

(b)

(b)

daje predloge za konkretne ukrepe, s katerimi bi omogočili konkretno sinergijo med Skupnim podjetjem za pobudo za inovativno zdravje ter programi, politikami in sektorji, s katerimi bi sinergija predstavljala dodano vrednost;

daje predloge za konkretne ukrepe, s katerimi bi omogočili konkretno sinergijo med Skupnim podjetjem za pobudo za inovativno zdravje ter programi, politikami in sektorji, s katerimi bi sinergija predstavljala dodano vrednost;

| (c) | svetuje upravnemu odboru glede strategij za spodbujanje znanstvene odličnosti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

svetuje upravnemu odboru glede strategij za spodbujanje znanstvene odličnosti;

svetuje upravnemu odboru glede strategij za spodbujanje znanstvene odličnosti;

| (d) | prispeva k odboru za inovacije. |
| --- | --- |

(d)

(d)

prispeva k odboru za inovacije.

prispeva k odboru za inovacije.

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sestavlja osem neodvisnih predstavnikov, imenovanih po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(4). Članstvo v neodvisnem znanstvenem svetovalnem odboru je uravnoteženo z vidika spola in geografsko raznoliko.

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sestavlja osem neodvisnih predstavnikov, imenovanih po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 19(4). Članstvo v neodvisnem znanstvenem svetovalnem odboru je uravnoteženo z vidika spola in geografsko raznoliko.

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sprejme svoj poslovnik.

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sprejme svoj poslovnik.

Sprememba 382

Sprememba 382

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 1

Člen 123 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene te uredbe se neizpolnjena potreba na področju javnega zdravja opredeli kot potreba, ki je sistemi zdravstvenega varstva trenutno ne obravnavajo zaradi nerazpoložljivosti ali nedostopnosti, na primer kadar za
  zadevno
  bolezen ni zadovoljive metode diagnosticiranja, preprečevanja ali zdravljenja, ali če imajo ljudje omejen dostop do zdravstvenega varstva zaradi stroškov, oddaljenosti od zdravstvenih ustanov ali čakalnih dob. Oskrba, osredotočena na ljudi, se nanaša na pristop k oskrbi, ki zavestno sprejema stališča posameznikov, oskrbovalcev, družin in skupnosti ter jih obravnava kot udeležence in upravičence zdravstvenih sistemov, ki so organizirani glede na njihove potrebe in želje, ne na posamezne bolezni. | 1.   Za namene te uredbe se neizpolnjena potreba na področju javnega zdravja opredeli kot
  zdravstvena
  potreba, ki je sistemi zdravstvenega varstva trenutno ne obravnavajo zaradi nerazpoložljivosti
  , cenovne nedosegljivosti
  ali nedostopnosti, na primer kadar za
  zadevni javnozdravstveni izziv (tako nalezljive kot nenalezljive bolezni) ali za
  bolezen ni zadovoljive metode diagnosticiranja, preprečevanja ali zdravljenja, ali če imajo ljudje omejen dostop do zdravstvenega varstva zaradi stroškov,
  med drugim tudi zaradi neposrednih plačil,
  oddaljenosti od zdravstvenih ustanov ali čakalnih dob
  . Pri opredelitvi neizpolnjenih potreb na področju javnega zdravja se upoštevajo tudi izzivi, navedeni v nedavnih poročilih iz zanesljivih virov, kot so evropske agencije in organi ter Svetovna zdravstvena organizacija, posebna pozornost pa se nameni kazalnikom in seznamu prednostnih zdravil, ki jih pripravlja Regionalni odbor SZO za Evropo
  . Oskrba, osredotočena na ljudi, se nanaša na pristop k oskrbi, ki zavestno sprejema stališča posameznikov, oskrbovalcev, družin in skupnosti ter jih obravnava kot udeležence in upravičence zdravstvenih sistemov, ki so organizirani glede na njihove potrebe in želje, ne na posamezne bolezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za namene te uredbe se neizpolnjena potreba na področju javnega zdravja opredeli kot potreba, ki je sistemi zdravstvenega varstva trenutno ne obravnavajo zaradi nerazpoložljivosti ali nedostopnosti, na primer kadar za
  zadevno
  bolezen ni zadovoljive metode diagnosticiranja, preprečevanja ali zdravljenja, ali če imajo ljudje omejen dostop do zdravstvenega varstva zaradi stroškov, oddaljenosti od zdravstvenih ustanov ali čakalnih dob. Oskrba, osredotočena na ljudi, se nanaša na pristop k oskrbi, ki zavestno sprejema stališča posameznikov, oskrbovalcev, družin in skupnosti ter jih obravnava kot udeležence in upravičence zdravstvenih sistemov, ki so organizirani glede na njihove potrebe in želje, ne na posamezne bolezni.

1.   Za namene te uredbe se neizpolnjena potreba na področju javnega zdravja opredeli kot
  zdravstvena
  potreba, ki je sistemi zdravstvenega varstva trenutno ne obravnavajo zaradi nerazpoložljivosti
  , cenovne nedosegljivosti
  ali nedostopnosti, na primer kadar za
  zadevni javnozdravstveni izziv (tako nalezljive kot nenalezljive bolezni) ali za
  bolezen ni zadovoljive metode diagnosticiranja, preprečevanja ali zdravljenja, ali če imajo ljudje omejen dostop do zdravstvenega varstva zaradi stroškov,
  med drugim tudi zaradi neposrednih plačil,
  oddaljenosti od zdravstvenih ustanov ali čakalnih dob
  . Pri opredelitvi neizpolnjenih potreb na področju javnega zdravja se upoštevajo tudi izzivi, navedeni v nedavnih poročilih iz zanesljivih virov, kot so evropske agencije in organi ter Svetovna zdravstvena organizacija, posebna pozornost pa se nameni kazalnikom in seznamu prednostnih zdravil, ki jih pripravlja Regionalni odbor SZO za Evropo
  . Oskrba, osredotočena na ljudi, se nanaša na pristop k oskrbi, ki zavestno sprejema stališča posameznikov, oskrbovalcev, družin in skupnosti ter jih obravnava kot udeležence in upravičence zdravstvenih sistemov, ki so organizirani glede na njihove potrebe in želje, ne na posamezne bolezni.

Sprememba 383

Sprememba 383

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 2

Člen 123 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Posredni ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, lahko vključujejo klinične študije, pri katerih ciljno območje ali predvidena uporaba predstavlja neizpolnjeno potrebo na področju javnega zdravja, ki
  znatno
  vpliva na prebivalstvo Unije ali ga ogroža. | 2.   Posredni ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, lahko vključujejo klinične študije, pri katerih ciljno območje ali predvidena uporaba predstavlja neizpolnjeno potrebo na področju javnega zdravja, ki vpliva na prebivalstvo Unije ali ga ogroža. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Posredni ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, lahko vključujejo klinične študije, pri katerih ciljno območje ali predvidena uporaba predstavlja neizpolnjeno potrebo na področju javnega zdravja, ki
  znatno
  vpliva na prebivalstvo Unije ali ga ogroža.

2.   Posredni ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, lahko vključujejo klinične študije, pri katerih ciljno območje ali predvidena uporaba predstavlja neizpolnjeno potrebo na področju javnega zdravja, ki vpliva na prebivalstvo Unije ali ga ogroža.

Sprememba 384

Sprememba 384

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 3

Člen 123 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi
  določijo
  dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem,
  ki
  se
  uporabljajo
  za
  posebne posredne ukrepe
  . | 3.   Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo
  , cenovno dosegljivi
  in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi
  vnaprej določi, ali je ukrep opredeljen kot ukrep, za katerega veljajo
  dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem,
  kar
  se
  navede v razpisu
  za
  zbiranje predlogov ali ponudb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi
  določijo
  dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem,
  ki
  se
  uporabljajo
  za
  posebne posredne ukrepe
  .

3.   Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, zagotovijo, da so razviti izdelki in storitve, ki temeljijo ali delno temeljijo na posrednih ukrepih, na voljo
  , cenovno dosegljivi
  in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi
  vnaprej določi, ali je ukrep opredeljen kot ukrep, za katerega veljajo
  dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem,
  kar
  se
  navede v razpisu
  za
  zbiranje predlogov ali ponudb
  .

Sprememba 385

Sprememba 385

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 1 – točka a

Člen 124 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | okrepiti odprto tehnološko avtonomijo Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih panog in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

okrepiti odprto tehnološko avtonomijo Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih panog in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev;

| (a) | okrepiti odprto tehnološko avtonomijo
  in odpornost
  Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih panog in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti odprto tehnološko avtonomijo
  in odpornost
  Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih panog in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev;

in odpornost

Sprememba 386

Sprememba 386

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 1 – točka c

Člen 124 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi. Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in
  prispevati k zmanjšanju porabe energije za 32,5  % do leta 2030
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi. Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in
  prispevati k zmanjšanju porabe energije za 32,5  % do leta 2030
  .

prispevati k zmanjšanju porabe energije za 32,5  % do leta 2030

| (c) | zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi
  , tudi glede učinkovite rabe virov
  . Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in
  krožnosti, vključno z načeli okoljsko primerne zasnove
  . |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi
  , tudi glede učinkovite rabe virov
  . Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in
  krožnosti, vključno z načeli okoljsko primerne zasnove
  .

, tudi glede učinkovite rabe virov

krožnosti, vključno z načeli okoljsko primerne zasnove

Sprememba 387

Sprememba 387

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka a

Člen 124 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostaviti
  zasnovne in proizvodne zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostaviti
  zasnovne in proizvodne zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe;

vzpostaviti

| (a) | podpreti raziskave in inovacije, da bi se vzpostavile
  zasnovne in proizvodne zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe; |
| --- | --- |

(a)

podpreti raziskave in inovacije, da bi se vzpostavile
  zasnovne in proizvodne zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe;

podpreti raziskave in inovacije, da bi se vzpostavile

Sprememba 388

Sprememba 388

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka b

Člen 124 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje;

| (b) | vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje
  , tudi v mala in srednja podjetja
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje
  , tudi v mala in srednja podjetja
  ;

, tudi v mala in srednja podjetja

Sprememba 389

Sprememba 389

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka c

Člen 124 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | vzpostaviti dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

vzpostaviti dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev;

| (c) | vzpostaviti dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev
  , vključno z zagonskimi podjetji, malimi in srednjimi podjetji ter organizacijami civilne družbe
  ; |
| --- | --- |

(c)

vzpostaviti dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev
  , vključno z zagonskimi podjetji, malimi in srednjimi podjetji ter organizacijami civilne družbe
  ;

, vključno z zagonskimi podjetji, malimi in srednjimi podjetji ter organizacijami civilne družbe

Sprememba 390

Sprememba 390

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 124 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (marec 2021), zlasti tistih, ki se nanašajo na polprevodnike, strokovnjake za IKT in digitalizacijo poslovnih modelov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (marec 2021), zlasti tistih, ki se nanašajo na polprevodnike, strokovnjake za IKT in digitalizacijo poslovnih modelov.

prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (marec 2021), zlasti tistih, ki se nanašajo na polprevodnike, strokovnjake za IKT in digitalizacijo poslovnih modelov.

Sprememba 391

Sprememba 391

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka d

Člen 124 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izboljšati tehnologije komponent, ki zagotavljajo varnost, zaupanje in energijsko učinkovitost za ključne infrastrukture in sektorje v Evropi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

izboljšati tehnologije komponent, ki zagotavljajo varnost, zaupanje in energijsko učinkovitost za ključne infrastrukture in sektorje v Evropi;

| (d) | izboljšati tehnologije komponent, ki zagotavljajo varnost,
  izboljšano delovanje,
  zaupanje in energijsko učinkovitost za ključne infrastrukture in sektorje v Evropi; |
| --- | --- |

(d)

izboljšati tehnologije komponent, ki zagotavljajo varnost,
  izboljšano delovanje,
  zaupanje in energijsko učinkovitost za ključne infrastrukture in sektorje v Evropi;

izboljšano delovanje,

Sprememba 392

Sprememba 392

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2 – točka f

Člen 124 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije pobude in politikami EU, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije pobude in politikami EU, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov.

| (f) | vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije pobude in politikami EU, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov
  , tudi z odprtokodnimi rešitvami
  . |
| --- | --- |

(f)

vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije pobude in politikami EU, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov
  , tudi z odprtokodnimi rešitvami
  .

, tudi z odprtokodnimi rešitvami

Sprememba 393

Sprememba 393

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 1 – točka b

Člen 126 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja
  in njihovi subjekti
  v sestavi: združenje AENEAS, ustanovljeno v skladu s francoskim pravom in s sedežem v Parizu v Franciji; združenje ARTEMISIA, ustanovljeno v skladu z nizozemskim pravom in s sedežem v Eindhovnu na Nizozemskem; združenje EPoSS e.V., ustanovljeno v skladu z nemškim pravom in s sedežem v Berlinu v Nemčiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja
  in njihovi subjekti
  v sestavi: združenje AENEAS, ustanovljeno v skladu s francoskim pravom in s sedežem v Parizu v Franciji; združenje ARTEMISIA, ustanovljeno v skladu z nizozemskim pravom in s sedežem v Eindhovnu na Nizozemskem; združenje EPoSS e.V., ustanovljeno v skladu z nemškim pravom in s sedežem v Berlinu v Nemčiji.

in njihovi subjekti

| (b) | zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja
  , ki predstavljajo svoje subjekte
  v sestavi: združenje AENEAS, ustanovljeno v skladu s francoskim pravom in s sedežem v Parizu v Franciji; združenje ARTEMISIA, ustanovljeno v skladu z nizozemskim pravom in s sedežem v Eindhovnu na Nizozemskem; združenje EPoSS e.V., ustanovljeno v skladu z nemškim pravom in s sedežem v Berlinu v Nemčiji. |
| --- | --- |

(b)

zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja
  , ki predstavljajo svoje subjekte
  v sestavi: združenje AENEAS, ustanovljeno v skladu s francoskim pravom in s sedežem v Parizu v Franciji; združenje ARTEMISIA, ustanovljeno v skladu z nizozemskim pravom in s sedežem v Eindhovnu na Nizozemskem; združenje EPoSS e.V., ustanovljeno v skladu z nemškim pravom in s sedežem v Berlinu v Nemčiji.

, ki predstavljajo svoje subjekte

Sprememba 394

Sprememba 394

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 126 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7.

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7.

Sprememba 395

Sprememba 395

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 1

Člen 128 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju iz člena 3 skupaj prispevajo znesek, ki je
  vsaj enak prispevku
  Unije za operativne stroške iz člena 127. | 1.   Sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju iz člena 3 skupaj prispevajo znesek, ki je
  sorazmeren s prispevkom
  Unije za operativne stroške iz člena 127. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju iz člena 3 skupaj prispevajo znesek, ki je
  vsaj enak prispevku
  Unije za operativne stroške iz člena 127.

1.   Sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju iz člena 3 skupaj prispevajo znesek, ki je
  sorazmeren s prispevkom
  Unije za operativne stroške iz člena 127.

Sprememba 396

Sprememba 396

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 3 a (novo)

Člen 128 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Zasebni člani se v skladu s členom 26(2) med seboj dogovorijo, kako bodo razdelili svoje skupne prispevke k operativnim in upravnim stroškom Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Zasebni člani se v skladu s členom 26(2) med seboj dogovorijo, kako bodo razdelili svoje skupne prispevke k operativnim in upravnim stroškom Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

Sprememba 397

Sprememba 397

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 4

Člen 128 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Prispevki iz odstavka 1 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(4). Prispevki iz odstavka 2 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)
  , pri čemer prispevki iz člena 11(1)(a) znašajo najmanj 2 489 074 000  EUR
  . Prispevki iz odstavka 3 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)(c). | 4.   Prispevki iz odstavka 1 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(4). Prispevki iz odstavka 2 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1). Prispevki iz odstavka 3 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)(c). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Prispevki iz odstavka 1 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(4). Prispevki iz odstavka 2 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)
  , pri čemer prispevki iz člena 11(1)(a) znašajo najmanj 2 489 074 000  EUR
  . Prispevki iz odstavka 3 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)(c).

4.   Prispevki iz odstavka 1 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(4). Prispevki iz odstavka 2 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1). Prispevki iz odstavka 3 so sestavljeni iz prispevkov iz člena 11(1)(c).

Sprememba 398

Sprememba 398

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 4 a (novo)

Člen 128 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vsaka sodelujoča država ima na podlagi nacionalnih strateških prednostnih nalog in ustrezno utemeljenih zadev pravico veta za vsa vprašanja v zvezi z uporabo njenih nacionalnih finančnih prispevkov k skupnemu podjetju. Utemeljitev je javno dostopna, da se zagotovi pregledna, upravičena in sorazmerna uporaba pravice do veta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Vsaka sodelujoča država ima na podlagi nacionalnih strateških prednostnih nalog in ustrezno utemeljenih zadev pravico veta za vsa vprašanja v zvezi z uporabo njenih nacionalnih finančnih prispevkov k skupnemu podjetju. Utemeljitev je javno dostopna, da se zagotovi pregledna, upravičena in sorazmerna uporaba pravice do veta.

Sprememba 399

Sprememba 399

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 129

Člen 129

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 129 | črtano |
| Prispevki sodelujočih držav | |
| 1.
     
  Vsaka sodelujoča država Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblasti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih udeležencem v posrednih ukrepih s sedežem v navedeni sodelujoči državi, s sporazumi o dodelitvi sredstev, ki jih sklene skupno podjetje. Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblastijo tudi za plačilo njihovih prispevkov udeležencem. Pri tem navedejo zneske, namenjene posrednim ukrepom. | |
| 2.
     
  Upravičenci posrednih ukrepov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije z navedenim skupnim podjetjem sklenejo en sam sporazum o nepovratnih sredstvih. Podrobna pravila sporazuma o nepovratnih sredstvih, vključno z ustreznim okvirom za pravice intelektualne lastnine, upoštevajo pravila programa Obzorje Evropa. | |
| 3.
     
  Sodelujoče države se s pravno zavezujočimi sporazumi, sklenjenimi med subjekti, ki jih je v ta namen imenovala vsaka sodelujoča država, in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije, zavežejo plačilu celotnega zneska svojega prispevka. Taki sporazumi se sklenejo pred sprejetjem programa dela. | |
| 4.
     
  Upravni odbor pri sprejemanju ocen odhodkov povezanih dejavnosti na področju raziskav in inovacij ustrezno upošteva sporazume iz odstavka 3, da bi zagotovil načelo uravnoteženosti proračuna Skupnega podjetja za digitalne tehnologije. | |
| 5.
     
  Izvršni direktor upravnemu odboru predloži sporazume iz odstavka 3, ki podpirajo ocene odhodkov povezanih dejavnosti na področju raziskav in inovacij. | |
| 6.
     
  Druge ureditve sodelovanja med sodelujočimi državami in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije ter ureditve obveznosti glede prispevkov iz odstavka 1 se vzpostavijo s sporazumi, sklenjenimi med subjekti, ki jih je v ta namen imenovala vsaka sodelujoča država, in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 129

Člen 129

črtano

črtano

Prispevki sodelujočih držav

Prispevki sodelujočih držav

1.
     
  Vsaka sodelujoča država Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblasti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih udeležencem v posrednih ukrepih s sedežem v navedeni sodelujoči državi, s sporazumi o dodelitvi sredstev, ki jih sklene skupno podjetje. Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblastijo tudi za plačilo njihovih prispevkov udeležencem. Pri tem navedejo zneske, namenjene posrednim ukrepom.

2.
     
  Upravičenci posrednih ukrepov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije z navedenim skupnim podjetjem sklenejo en sam sporazum o nepovratnih sredstvih. Podrobna pravila sporazuma o nepovratnih sredstvih, vključno z ustreznim okvirom za pravice intelektualne lastnine, upoštevajo pravila programa Obzorje Evropa.

3.
     
  Sodelujoče države se s pravno zavezujočimi sporazumi, sklenjenimi med subjekti, ki jih je v ta namen imenovala vsaka sodelujoča država, in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije, zavežejo plačilu celotnega zneska svojega prispevka. Taki sporazumi se sklenejo pred sprejetjem programa dela.

4.
     
  Upravni odbor pri sprejemanju ocen odhodkov povezanih dejavnosti na področju raziskav in inovacij ustrezno upošteva sporazume iz odstavka 3, da bi zagotovil načelo uravnoteženosti proračuna Skupnega podjetja za digitalne tehnologije.

5.
     
  Izvršni direktor upravnemu odboru predloži sporazume iz odstavka 3, ki podpirajo ocene odhodkov povezanih dejavnosti na področju raziskav in inovacij.

6.
     
  Druge ureditve sodelovanja med sodelujočimi državami in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije ter ureditve obveznosti glede prispevkov iz odstavka 1 se vzpostavijo s sporazumi, sklenjenimi med subjekti, ki jih je v ta namen imenovala vsaka sodelujoča država, in Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije.

Sprememba 400

Sprememba 400

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 2 – točka a

Člen 130 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zasebne naložbe
  , namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zasebne naložbe
  , namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL;

zasebne naložbe

| (a) | naložbe
  , namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(a)

naložbe
  , namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL;

naložbe

Sprememba 401

Sprememba 401

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 130 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | projekte v okviru pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in njegovega morebitnega naslednika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

projekte v okviru pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in njegovega morebitnega naslednika;

projekte v okviru pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in njegovega morebitnega naslednika;

Sprememba 402

Sprememba 402

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 2 – točka e

Člen 130 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije.

| (e) | dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije
  tudi s projekti v okviru vzorčnih pobud; |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije
  tudi s projekti v okviru vzorčnih pobud;

tudi s projekti v okviru vzorčnih pobud;

Sprememba 403

Sprememba 403

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 130 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja.

komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja.

Sprememba 404

Sprememba 404

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 131 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | znanstveni svetovalni odbor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

znanstveni svetovalni odbor.

znanstveni svetovalni odbor.

Sprememba 405

Sprememba 405

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 5

Člen 136 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Predsednik lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sestankov kot opazovalke, zlasti predstavnike regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in predstavnike drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije. | 5.   Predsednik lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sestankov kot opazovalke, zlasti predstavnike regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP
  , organizacije civilne družbe
  in predstavnike drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Predsednik lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sestankov kot opazovalke, zlasti predstavnike regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in predstavnike drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

5.   Predsednik lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sestankov kot opazovalke, zlasti predstavnike regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP
  , organizacije civilne družbe
  in predstavnike drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

Sprememba 406

Sprememba 406

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 139 – odstavek 4 a (novo)

Člen 139 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Odbor zasebnih članov lahko izbrane člane akademskih krogov in organizacij civilne družbe povabi k sodelovanju na sestankih kot opazovalci. Prejmejo vse ustrezne dokumente in lahko sodelujejo v razpravah, vendar nimajo volilne pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Odbor zasebnih članov lahko izbrane člane akademskih krogov in organizacij civilne družbe povabi k sodelovanju na sestankih kot opazovalci. Prejmejo vse ustrezne dokumente in lahko sodelujejo v razpravah, vendar nimajo volilne pravice.

Sprememba 407

Sprememba 407

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 1 – točka a

Člen 140 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pripravi in redno
  posodablja osnutek
  strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije iz členov 4 in 124, pri čemer upošteva prispevek javnih organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pripravi in redno
  posodablja osnutek
  strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije iz členov 4 in 124, pri čemer upošteva prispevek javnih organov;

posodablja osnutek

| (a) | pripravi
  prispevek, tudi v okviru odprtega javnega posvetovanja, za pripravo
  in redno
  posodabljanje osnutka
  strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije iz členov 4 in 124, pri čemer upošteva prispevek javnih organov
  in posvetovalnega foruma za deležnike
  ; |
| --- | --- |

(a)

pripravi
  prispevek, tudi v okviru odprtega javnega posvetovanja, za pripravo
  in redno
  posodabljanje osnutka
  strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije iz členov 4 in 124, pri čemer upošteva prispevek javnih organov
  in posvetovalnega foruma za deležnike
  ;

prispevek, tudi v okviru odprtega javnega posvetovanja, za pripravo

posodabljanje osnutka

in posvetovalnega foruma za deležnike

Sprememba 408

Sprememba 408

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 1 – točka c

Člen 140 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | organizira
  posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij, da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije za določeno leto ter pridobil povratne informacije o njem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

organizira
  posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij, da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije za določeno leto ter pridobil povratne informacije o njem;

organizira

| (c) | brez poseganja v člen 21 organizira
  posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij,
  zlasti združenja malih in srednjih podjetij, in predstavniki organizacij civilne družbe,
  da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije
  in delovnem programu
  za določeno leto ter pridobil
  prispevke in
  povratne informacije o njem; |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v člen 21 organizira
  posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij,
  zlasti združenja malih in srednjih podjetij, in predstavniki organizacij civilne družbe,
  da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije
  in delovnem programu
  za določeno leto ter pridobil
  prispevke in
  povratne informacije o njem;

brez poseganja v člen 21 organizira

zlasti združenja malih in srednjih podjetij, in predstavniki organizacij civilne družbe,

in delovnem programu

prispevke in

Sprememba 409

Sprememba 409

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 a (novo)

Člen 140 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 140a




  Znanstveni svetovalni odbor





  1.
     
  Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 131, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.






  2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.






  3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije ali na lastno pobudo.






  4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 140a

Znanstveni svetovalni odbor

1.
     
  Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 131, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.

2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.

3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije ali na lastno pobudo.

4.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru programa Obzorje Evropa.

Sprememba 410

Sprememba 410

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 142 – odstavek 1 – točka a

Člen 142 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa ter se hkrati omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa ter se hkrati omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov;

| (a) | okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa ter se hkrati omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov
  , tudi na letališčih z različnimi pogoji glede upravljanja zračnega prometa
  ; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa ter se hkrati omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov
  , tudi na letališčih z različnimi pogoji glede upravljanja zračnega prometa
  ;

, tudi na letališčih z različnimi pogoji glede upravljanja zračnega prometa

Sprememba 411

Sprememba 411

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 142 – odstavek 1 – točka b

Člen 142 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza
  s posadko in brez nje
  v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza
  s posadko in brez nje
  v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji;

s posadko in brez nje

| (b) | z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji;

Sprememba 412

Sprememba 412

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 142 – odstavek 1 – točka c

Člen 142 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega
  in
  okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega
  in
  okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu.

in

| (c) | razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora
  v okviru
  enotnega evropskega neba kot
  najvarnejšega in
  najučinkovitejšega
  ter
  okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu
  , kar bo prispevalo k zmanjšanju onesnaženosti zraka in obremenitve s hrupom
  . |
| --- | --- |

(c)

razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora
  v okviru
  enotnega evropskega neba kot
  najvarnejšega in
  najučinkovitejšega
  ter
  okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu
  , kar bo prispevalo k zmanjšanju onesnaženosti zraka in obremenitve s hrupom
  .

v okviru

najvarnejšega in

ter

, kar bo prispevalo k zmanjšanju onesnaženosti zraka in obremenitve s hrupom

Sprememba 413

Sprememba 413

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 142 – odstavek 2 – točka e

Člen 142 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa, in sicer na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa, in sicer na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju;

| (e) | uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa, in sicer na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju
  , ter se ne osredotočati samo na izboljšanje učinkovitosti posameznih poletov, da bi stalno prilagajali skupne zmogljivosti na podlagi tehnološkega napredka
  ; |
| --- | --- |

(e)

uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa, in sicer na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju
  , ter se ne osredotočati samo na izboljšanje učinkovitosti posameznih poletov, da bi stalno prilagajali skupne zmogljivosti na podlagi tehnološkega napredka
  ;

, ter se ne osredotočati samo na izboljšanje učinkovitosti posameznih poletov, da bi stalno prilagajali skupne zmogljivosti na podlagi tehnološkega napredka

Sprememba 414

Sprememba 414

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 144 – odstavek 1 – točka b

Člen 144 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3;

| (b) | Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3
  , brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3
  , brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  ;

, brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije

Sprememba 415

Sprememba 415

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 144 – odstavek 1 – točka c

Člen 144 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi III te uredbe, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi III te uredbe, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o 
  brezpogojnem
  pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3;

brezpogojnem

| (c) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi III te uredbe, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi,
  ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi,
  sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3;
  brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije; |
| --- | --- |

(c)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi III te uredbe, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi,
  ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi,
  sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju SESAR 3;
  brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije;

ki temelji na pravičnem ravnotežju med prejetimi finančnimi sredstvi Unije in obljubljenim prispevkom v naravi,

brez poseganja v pravice drugih članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugem ustreznem pravu Unije;

Sprememba 416

Sprememba 416

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 146 – odstavek 1

Člen 146 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zasebni člani Skupnega podjetja SESAR 3 skupaj prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi ali pridruženi subjekti skupaj prispevajo najmanj 500 000 000  EUR, vključno do 25 000 000  EUR za upravne stroške, v obdobju, določenem v členu 3. | 1.   (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Zasebni člani Skupnega podjetja SESAR 3 skupaj prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi ali pridruženi subjekti skupaj prispevajo najmanj 500 000 000  EUR, vključno do 25 000 000  EUR za upravne stroške, v obdobju, določenem v členu 3.

1.   (Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 417

Sprememba 417

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 150 – odstavek 2 – točka g

Člen 150 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (g) | predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti,
  vključno z okoljskim in podnebnim strokovnim znanjem,
  ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(g)

predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti,
  vključno z okoljskim in podnebnim strokovnim znanjem,
  ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

vključno z okoljskim in podnebnim strokovnim znanjem,

Sprememba 418

Sprememba 418

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 150 – odstavek 2 – točka j a (novo)

Člen 150 – odstavek 2 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | predstavnik ustreznih organizacij civilne družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

predstavnik ustreznih organizacij civilne družbe;

predstavnik ustreznih organizacij civilne družbe;

Sprememba 419

Sprememba 419

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 152 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 152 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvršni direktor Skupnega podjetja SESAR 3 poleg nalog iz člena 18 opravlja še naslednje naloge: | Izvršni direktor Skupnega podjetja SESAR 3 poleg nalog iz člena 18
  v skladu s smernicami upravnega odbora
  opravlja še naslednje naloge: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvršni direktor Skupnega podjetja SESAR 3 poleg nalog iz člena 18 opravlja še naslednje naloge:

Izvršni direktor Skupnega podjetja SESAR 3 poleg nalog iz člena 18
  v skladu s smernicami upravnega odbora
  opravlja še naslednje naloge:

v skladu s smernicami upravnega odbora

Sprememba 420

Sprememba 420

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 153 – odstavek 2

Člen 153 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov. | 2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov
  , ob tem pa zagotavlja prisotnost strokovnjakov za podnebje in okolje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov.

2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov
  , ob tem pa zagotavlja prisotnost strokovnjakov za podnebje in okolje
  .

Sprememba 421

Sprememba 421

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka a

Člen 159 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbujati evropsko tehnološko neodvisnost v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbujati evropsko tehnološko neodvisnost v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave;

| (a) | spodbujati evropsko
  kibernetsko varnost, odpornost in
  tehnološko neodvisnost v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati evropsko
  kibernetsko varnost, odpornost in
  tehnološko neodvisnost v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave;

kibernetsko varnost, odpornost in

Sprememba 422

Sprememba 422

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka b

Člen 159 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav;

| (b) | uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje
  , vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji,
  s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav; |
| --- | --- |

(b)

uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje
  , vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji,
  s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav;

, vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji,

Sprememba 423

Sprememba 423

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka c

Člen 159 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030;

| (c) | izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030
  , pa tudi druge ustrezne nove komunikacijske tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(c)

izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030
  , pa tudi druge ustrezne nove komunikacijske tehnologije
  ;

, pa tudi druge ustrezne nove komunikacijske tehnologije

Sprememba 424

Sprememba 424

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka d

Člen 159 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uveljavljanje digitalnih
  rešitev
  na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom za digitalno Evropo in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uveljavljanje digitalnih
  rešitev
  na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom za digitalno Evropo in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve;

rešitev

| (d) | okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uveljavljanje digitalnih
  proizvodov in tehnologij
  na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom za digitalno Evropo in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uveljavljanje digitalnih
  proizvodov in tehnologij
  na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom za digitalno Evropo in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve;

proizvodov in tehnologij

Sprememba 425

Sprememba 425

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka f

Člen 159 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih panog, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih panog, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja;

| (f) | spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih panog, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo
  zaščito,
  varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja; |
| --- | --- |

(f)

spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih panog, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo
  zaščito,
  varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja;

zaščito,

Sprememba 426

Sprememba 426

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 159 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | spodbujati razvoj najvišjih standardov inovacij v zvezi s tehnologijo 6G na pravičen, pregleden in odprt način; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

spodbujati razvoj najvišjih standardov inovacij v zvezi s tehnologijo 6G na pravičen, pregleden in odprt način;

spodbujati razvoj najvišjih standardov inovacij v zvezi s tehnologijo 6G na pravičen, pregleden in odprt način;

Sprememba 427

Sprememba 427

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 159 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije o Digitalnem kompasu do leta 2030, zlasti tistih, ki se nanašajo na povezljivost, storitve v oblaku in strokovnjake za IKT; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije o Digitalnem kompasu do leta 2030, zlasti tistih, ki se nanašajo na povezljivost, storitve v oblaku in strokovnjake za IKT;

prispevati k doseganju ciljev iz sporočila Komisije o Digitalnem kompasu do leta 2030, zlasti tistih, ki se nanašajo na povezljivost, storitve v oblaku in strokovnjake za IKT;

Sprememba 428

Sprememba 428

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 1 – točka g b (novo)

Člen 159 – odstavek 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | prispevati k zmanjšanju vrzeli v povezljivosti, ki še vedno vpliva na obrobna evropska območja, kot so otoki, najbolj oddaljene regije ter redko poseljena in podeželska območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

prispevati k zmanjšanju vrzeli v povezljivosti, ki še vedno vpliva na obrobna evropska območja, kot so otoki, najbolj oddaljene regije ter redko poseljena in podeželska območja.

prispevati k zmanjšanju vrzeli v povezljivosti, ki še vedno vpliva na obrobna evropska območja, kot so otoki, najbolj oddaljene regije ter redko poseljena in podeželska območja.

Sprememba 429

Sprememba 429

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 2 – točka a

Člen 159 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G, vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in opredelitve ključnih zahtev, kot so frekvenčni pasovi, potrebni za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G, vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in opredelitve ključnih zahtev, kot so frekvenčni pasovi, potrebni za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij;

| (a) | pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G,
  pa tudi novih ustreznih komunikacijskih tehnologij,
  vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in opredelitve ključnih zahtev, kot so frekvenčni pasovi, potrebni za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij; |
| --- | --- |

(a)

pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G,
  pa tudi novih ustreznih komunikacijskih tehnologij,
  vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in opredelitve ključnih zahtev, kot so frekvenčni pasovi, potrebni za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij;

pa tudi novih ustreznih komunikacijskih tehnologij,

Sprememba 430

Sprememba 430

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 2 – točka e

Člen 159 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | okrepiti položaj industrije Unije v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

okrepiti položaj industrije Unije v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev;

| (e) | okrepiti položaj industrije Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev; |
| --- | --- |

(e)

okrepiti položaj industrije Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev;

, zlasti malih in srednjih podjetij,

Sprememba 431

Sprememba 431

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 159 – odstavek 2 – točka f

Člen 159 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije.

| (f) | podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami
  , zlasti glede zasebnosti in vgrajene varnosti,
  in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije. |
| --- | --- |

(f)

podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami
  , zlasti glede zasebnosti in vgrajene varnosti,
  in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije.

, zlasti glede zasebnosti in vgrajene varnosti,

Sprememba 432

Sprememba 432

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 160 – odstavek 1 – točka a

Člen 160 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so IPE 2 Digitalno, program za digitalno Evropo in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so IPE 2 Digitalno, program za digitalno Evropo in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev;

| (a) | na zahtevo
  prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so IPE 2 Digitalno, program za digitalno Evropo in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo
  prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so IPE 2 Digitalno, program za digitalno Evropo in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev;

na zahtevo

Sprememba 433

Sprememba 433

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 160 – odstavek 1 – točka b

Člen 160 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | usklajuje
  pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru instrumenta IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

usklajuje
  pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru instrumenta IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje;

usklajuje

| (b) | omogoča
  pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru instrumenta IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje; |
| --- | --- |

(b)

omogoča
  pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru instrumenta IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje;

omogoča

Sprememba 434

Sprememba 434

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 160 – odstavek 1 – točka d

Člen 160 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | s sodelovanjem deležnikov pripravlja in
  usklajuje
  strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti so programski dokumenti, ki zajemajo trajanje instrumenta IPE 2 Digitalno, pri čemer določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

s sodelovanjem deležnikov pripravlja in
  usklajuje
  strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti so programski dokumenti, ki zajemajo trajanje instrumenta IPE 2 Digitalno, pri čemer določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja.

usklajuje

| (d) | s sodelovanjem deležnikov pripravlja in
  zagotavlja povratne informacije za
  strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti so
  okvirni
  programski dokumenti, ki zajemajo trajanje instrumenta IPE 2 Digitalno, pri čemer določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja. |
| --- | --- |

(d)

s sodelovanjem deležnikov pripravlja in
  zagotavlja povratne informacije za
  strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti so
  okvirni
  programski dokumenti, ki zajemajo trajanje instrumenta IPE 2 Digitalno, pri čemer določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja.

zagotavlja povratne informacije za

okvirni

Sprememba 435

Sprememba 435

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 161 – odstavek 1 – točka b

Člen 161 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Združenje za infrastrukturo 5G, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Združenje za infrastrukturo 5G, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve.

| (b) | Združenje za infrastrukturo 5G, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve
  brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

Združenje za infrastrukturo 5G, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve
  brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije
  .

brez poseganja v pravice članov, zlasti malih in srednjih podjetij, kot je določeno v tej uredbi in drugi ustrezni zakonodaji Unije

Sprememba 436

Sprememba 436

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 164 – odstavek 1 – točka a

Člen 164 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti;

| (a) | odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti
  , tudi odprtokodna programska oprema in tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(a)

odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti
  , tudi odprtokodna programska oprema in tehnologije
  ;

, tudi odprtokodna programska oprema in tehnologije

Sprememba 437

Sprememba 437

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 164 – odstavek 1 – točka b

Člen 164 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevke k standardizaciji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevke k standardizaciji;

| (b) | prispevke k standardizaciji
  , tudi za odprte standarde
  ; |
| --- | --- |

(b)

prispevke k standardizaciji
  , tudi za odprte standarde
  ;

, tudi za odprte standarde

Sprememba 438

Sprememba 438

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 164 – odstavek 1 – točka e

Člen 164 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prispevke k dejavnostim Združenja za infrastrukturo 5G in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

prispevke k dejavnostim Združenja za infrastrukturo 5G in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije;

| (e) | prispevke k 
  raziskovalnim, razvojnim in uvajalnim
  dejavnostim Združenja za infrastrukturo 5G in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(e)

prispevke k 
  raziskovalnim, razvojnim in uvajalnim
  dejavnostim Združenja za infrastrukturo 5G in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije;

raziskovalnim, razvojnim in uvajalnim

Sprememba 439

Sprememba 439

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 164 – odstavek 1 – točka f

Člen 164 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi panogami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi panogami;

| (f) | dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z 
  izgradnjo odprtih, interoperabilnih in sodelovalnih komunikacijskih tehnologij in omrežij ter
  vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi panogami; |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z 
  izgradnjo odprtih, interoperabilnih in sodelovalnih komunikacijskih tehnologij in omrežij ter
  vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi panogami;

izgradnjo odprtih, interoperabilnih in sodelovalnih komunikacijskih tehnologij in omrežij ter

Sprememba 440

Sprememba 440

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 164 – odstavek 1 – točka g

Člen 164 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov;

| (g) | dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov
  , tudi prek vrednostne verige
  ; |
| --- | --- |

(g)

dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov
  , tudi prek vrednostne verige
  ;

, tudi prek vrednostne verige

Sprememba 441

Sprememba 441

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 165 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 165 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | znanstveni svetovalni odbor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

znanstveni svetovalni odbor.

znanstveni svetovalni odbor.

Sprememba 442

Sprememba 442

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 168 – odstavek 1 – točka a

Člen 168 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sprejme strateške načrte uvajanja v uporabo in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sprejme strateške načrte uvajanja v uporabo in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja;

| (a) | sprejme strateške načrte
  skupnega podjetja glede
  uvajanja v uporabo in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja; |
| --- | --- |

(a)

sprejme strateške načrte
  skupnega podjetja glede
  uvajanja v uporabo in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja;

skupnega podjetja glede

Sprememba 443

Sprememba 443

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 168 – odstavek 1 – točka b

Člen 168 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic;

| (b) | zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve
  ustrezno izvajajo in
  upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve
  ustrezno izvajajo in
  upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic;

ustrezno izvajajo in

Sprememba 444

Sprememba 444

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 168 – odstavek 1 – točka c

Člen 168 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem instrumenta IPE 2 z opredelitvijo področij ukrepanja in prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem instrumenta IPE 2 z opredelitvijo področij ukrepanja in prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije.

| (c) | spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem instrumenta IPE 2 z opredelitvijo področij ukrepanja in
  morebitnim
  prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije. |
| --- | --- |

(c)

spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem instrumenta IPE 2 z opredelitvijo področij ukrepanja in
  morebitnim
  prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije.

morebitnim

Sprememba 445

Sprememba 445

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 169 a (novo)

Člen 169 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 169a




  Znanstveni svetovalni odbor





  1.
     
  Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 165, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.






  2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.






  3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve ali na lastno pobudo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 169a

Znanstveni svetovalni odbor

1.
     
  Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ustanovi neodvisni znanstveni svetovalni odbor iz členov 19 in 165, da bi lahko pri njemu zaprosilo za znanstveno mnenje neodvisnih akademskih strokovnjakov na visoki ravni.

2.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor ima največ 15 stalnih članov, izmed katerih svojega predsednika izbere za obdobje dveh let.

3.
     
  Neodvisni znanstveni svetovalni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve ali na lastno pobudo.

Sprememba 446

Sprememba 446

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 1

Člen 171 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Dejavnosti skupnih podjetij se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njihovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek, znanstvena odličnost in čim bolj učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri spremljanju evropskih partnerstev in ocenjevanju skupnih podjetij v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa. | 1.   Dejavnosti skupnih podjetij se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njihovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek, znanstvena odličnost
  , družbena dodana vrednost
  in čim bolj
  uspešna in
  učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri spremljanju evropskih partnerstev in ocenjevanju skupnih podjetij v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa.
  Takšno spremljanje in pregledi ne smejo povečati upravnega bremena za skupna podjetja ali za njihove upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Dejavnosti skupnih podjetij se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njihovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek, znanstvena odličnost in čim bolj učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri spremljanju evropskih partnerstev in ocenjevanju skupnih podjetij v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa.

1.   Dejavnosti skupnih podjetij se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njihovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek, znanstvena odličnost
  , družbena dodana vrednost
  in čim bolj
  uspešna in
  učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri spremljanju evropskih partnerstev in ocenjevanju skupnih podjetij v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa.
  Takšno spremljanje in pregledi ne smejo povečati upravnega bremena za skupna podjetja ali za njihove upravičence.

Sprememba 447

Sprememba 447

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 171 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Skupna podjetja bi morala organizirati stalno spremljanje svojih dejavnosti
  upravljanja
  in redne preglede izidov, rezultatov in učinkov svojih projektov, izvedenih v skladu s [členom 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  Prilogo
   III k navedeni uredbi.
  Navedeno spremljanje vključuje
  : | 2.   Skupna podjetja bi morala organizirati stalno spremljanje
  upravljanja in izvajanja
  svojih dejavnosti in redne preglede izidov, rezultatov in učinkov svojih projektov, izvedenih v skladu s [členom 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  Prilogama
  III
  in V
  k navedeni uredbi.
  Jedrnati podatki o spremljanju se pravočasno objavijo na spletnem mestu vsakega skupnega podjetja in vključujejo
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Skupna podjetja bi morala organizirati stalno spremljanje svojih dejavnosti
  upravljanja
  in redne preglede izidov, rezultatov in učinkov svojih projektov, izvedenih v skladu s [členom 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  Prilogo
   III k navedeni uredbi.
  Navedeno spremljanje vključuje
  :

2.   Skupna podjetja bi morala organizirati stalno spremljanje
  upravljanja in izvajanja
  svojih dejavnosti in redne preglede izidov, rezultatov in učinkov svojih projektov, izvedenih v skladu s [členom 45] uredbe o programu Obzorje Evropa in
  Prilogama
  III
  in V
  k navedeni uredbi.
  Jedrnati podatki o spremljanju se pravočasno objavijo na spletnem mestu vsakega skupnega podjetja in vključujejo
  :

Sprememba 448

Sprememba 448

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 2 – točka b

Člen 171 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih za olajševanje povezav za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja, zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih za olajševanje povezav za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja, zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe;

| (b) | informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih za olajševanje povezav za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja,
  vključevanju vidika spola v vsebino financiranih ukrepov ter
  zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe
  ter praksah odprtega dostopa
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih za olajševanje povezav za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja,
  vključevanju vidika spola v vsebino financiranih ukrepov ter
  zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe
  ter praksah odprtega dostopa
  ;

vključevanju vidika spola v vsebino financiranih ukrepov ter

ter praksah odprtega dostopa

Sprememba 449

Sprememba 449

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 171 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | ukrepe za privabljanje novincev in širitev omrežij sodelovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

ukrepe za privabljanje novincev in širitev omrežij sodelovanja;

ukrepe za privabljanje novincev in širitev omrežij sodelovanja;

Sprememba 450

Sprememba 450

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 2 – točka d b (novo)

Člen 171 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | kvantitativne in kvalitativne učinke vzvoda, zlasti ravni obljubljenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkov in prispevkov v naravi, tako glede operativnih kot dodatnih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

kvantitativne in kvalitativne učinke vzvoda, zlasti ravni obljubljenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkov in prispevkov v naravi, tako glede operativnih kot dodatnih dejavnosti.

kvantitativne in kvalitativne učinke vzvoda, zlasti ravni obljubljenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkov in prispevkov v naravi, tako glede operativnih kot dodatnih dejavnosti.

Sprememba 451

Sprememba 451

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 3

Člen 171 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja glede programa Obzorje Evropa, njegovega naslednika in drugih pobud, pomembnih za raziskave in inovacije, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. | 3.   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja glede programa Obzorje Evropa, njegovega naslednika in drugih pobud, pomembnih za raziskave in inovacije, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Te ocene ne povzročajo dodatnih upravnih bremen za skupna podjetja ali za njihove upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja glede programa Obzorje Evropa, njegovega naslednika in drugih pobud, pomembnih za raziskave in inovacije, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa.

3.   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja glede programa Obzorje Evropa, njegovega naslednika in drugih pobud, pomembnih za raziskave in inovacije, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa.
  Te ocene ne povzročajo dodatnih upravnih bremen za skupna podjetja ali za njihove upravičence.

Sprememba 452

Sprememba 452

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 4

Člen 171 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija izvede vmesno in končno ocenjevanje vsakega skupnega podjetja, ki se upošteva pri ocenjevanju programa Obzorje Evropa, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. Z ocenjevanji se prouči, kako vsako skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse dejavnosti skupnega podjetja ter ocenijo evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost zadevnega skupnega podjetja, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti ter njihova skladnost in komplementarnost z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z drugimi deli Obzorja Evropa, kot so poslanstva, sklopi ali tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, ekonomskih in tehnoloških učinkov pobud iz člena 174(3) do (9). Pri ocenjevanjih se po potrebi ocenijo tudi najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznost in skladnost morebitne obnove posameznega skupnega podjetja glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program, zlasti evropska partnerstva ali poslanstva. Pri ocenjevanjih se upošteva tudi načrt za postopno ukinjanje, ki ga upravni odbor sprejme v skladu s členom 16(2)(y). | 4.   Komisija izvede
  in objavi
  vmesno in končno ocenjevanje vsakega skupnega podjetja, ki se upošteva pri ocenjevanju programa Obzorje Evropa, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. Z ocenjevanji se prouči, kako vsako skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse dejavnosti skupnega podjetja ter ocenijo evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost zadevnega skupnega podjetja, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti
  kar zadeva krovne politike in cilje Unije, pa tudi prispevek k družbenim potrebam in koristim,
  ter njihova skladnost in komplementarnost z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z 
  drugimi partnerstvi in
  drugimi deli Obzorja Evropa, kot so poslanstva, sklopi ali tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, ekonomskih in tehnoloških učinkov pobud iz člena 174(3) do (9)
  ter Priloge V k uredbi o programu Obzorje Evropa
  . Pri ocenjevanjih se po potrebi ocenijo tudi najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznost in skladnost morebitne obnove posameznega skupnega podjetja glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program, zlasti evropska partnerstva ali poslanstva. Pri ocenjevanjih se upošteva tudi načrt za postopno ukinjanje, ki ga upravni odbor sprejme v skladu s členom 16(2)(y). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija izvede vmesno in končno ocenjevanje vsakega skupnega podjetja, ki se upošteva pri ocenjevanju programa Obzorje Evropa, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. Z ocenjevanji se prouči, kako vsako skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse dejavnosti skupnega podjetja ter ocenijo evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost zadevnega skupnega podjetja, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti ter njihova skladnost in komplementarnost z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z drugimi deli Obzorja Evropa, kot so poslanstva, sklopi ali tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, ekonomskih in tehnoloških učinkov pobud iz člena 174(3) do (9). Pri ocenjevanjih se po potrebi ocenijo tudi najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznost in skladnost morebitne obnove posameznega skupnega podjetja glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program, zlasti evropska partnerstva ali poslanstva. Pri ocenjevanjih se upošteva tudi načrt za postopno ukinjanje, ki ga upravni odbor sprejme v skladu s členom 16(2)(y).

4.   Komisija izvede
  in objavi
  vmesno in končno ocenjevanje vsakega skupnega podjetja, ki se upošteva pri ocenjevanju programa Obzorje Evropa, kot je določeno v [členu 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. Z ocenjevanji se prouči, kako vsako skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse dejavnosti skupnega podjetja ter ocenijo evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost zadevnega skupnega podjetja, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti
  kar zadeva krovne politike in cilje Unije, pa tudi prispevek k družbenim potrebam in koristim,
  ter njihova skladnost in komplementarnost z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z 
  drugimi partnerstvi in
  drugimi deli Obzorja Evropa, kot so poslanstva, sklopi ali tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, ekonomskih in tehnoloških učinkov pobud iz člena 174(3) do (9)
  ter Priloge V k uredbi o programu Obzorje Evropa
  . Pri ocenjevanjih se po potrebi ocenijo tudi najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznost in skladnost morebitne obnove posameznega skupnega podjetja glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program, zlasti evropska partnerstva ali poslanstva. Pri ocenjevanjih se upošteva tudi načrt za postopno ukinjanje, ki ga upravni odbor sprejme v skladu s členom 16(2)(y).

Sprememba 453

Sprememba 453

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 6

Člen 171 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega
  postopka
  , opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da prouči napredek skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na zadevno skupno podjetje. | 6.   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi
  odprtega in
  preglednega
  razpisa za prijavo interesa
  , opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da prouči napredek skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na zadevno skupno podjetje
  in si po najboljših močeh prizadeva zmanjšati njegovo upravno breme ter zagotoviti, da je postopek ocenjevanja preprost in popolnoma pregleden. Vse ocene na tem področju temeljijo na zanesljivi oceni možnosti politike z vidika upravljanja, pri čemer se zlasti oceni možnost določitve ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi zagotovili ustrezno spoštovanje javnih interesov pri vseh operacijah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega
  postopka
  , opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da prouči napredek skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na zadevno skupno podjetje.

6.   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi
  odprtega in
  preglednega
  razpisa za prijavo interesa
  , opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da prouči napredek skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na zadevno skupno podjetje
  in si po najboljših močeh prizadeva zmanjšati njegovo upravno breme ter zagotoviti, da je postopek ocenjevanja preprost in popolnoma pregleden. Vse ocene na tem področju temeljijo na zanesljivi oceni možnosti politike z vidika upravljanja, pri čemer se zlasti oceni možnost določitve ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi zagotovili ustrezno spoštovanje javnih interesov pri vseh operacijah
  .

Sprememba 454

Sprememba 454

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 7 a (novo)

Člen 171 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Poročanje je v skladu s standardnimi zahtevami glede poročanja, ki veljajo za program Obzorje Evropa. Pri razvoju sistema poročanja v okviru strateškega postopka usklajevanja sodelujejo tudi države članice in predstavniki partnerstev, da se zagotovi sinhronizacija in usklajevanje prizadevanj glede poročanja in spremljanja, tudi glede razdelitve nalog na zbiranje podatkov in poročanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Poročanje je v skladu s standardnimi zahtevami glede poročanja, ki veljajo za program Obzorje Evropa. Pri razvoju sistema poročanja v okviru strateškega postopka usklajevanja sodelujejo tudi države članice in predstavniki partnerstev, da se zagotovi sinhronizacija in usklajevanje prizadevanj glede poročanja in spremljanja, tudi glede razdelitve nalog na zbiranje podatkov in poročanje.

Sprememba 455

Sprememba 455

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 – odstavek 9

Člen 171 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Komisija rezultate ocen skupnih podjetij, ki vključujejo sklepe v zvezi z oceno in opažanja Komisije, sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij kot del ocen programa Obzorje Evropa iz [člena 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. | 9.   Komisija rezultate ocen skupnih podjetij, ki vključujejo sklepe v zvezi z oceno in opažanja Komisije,
  objavi in
  sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij kot del ocen programa Obzorje Evropa iz [člena 47] uredbe o programu Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Komisija rezultate ocen skupnih podjetij, ki vključujejo sklepe v zvezi z oceno in opažanja Komisije, sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij kot del ocen programa Obzorje Evropa iz [člena 47] uredbe o programu Obzorje Evropa.

9.   Komisija rezultate ocen skupnih podjetij, ki vključujejo sklepe v zvezi z oceno in opažanja Komisije,
  objavi in
  sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij kot del ocen programa Obzorje Evropa iz [člena 47] uredbe o programu Obzorje Evropa.

Sprememba 456

Sprememba 456

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 171 a (novo)

Člen 171 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 171a




  Odgovornost evropskim državljanom




  Brez poseganja v zahteve glede obveščanja javnosti iz te uredbe se informacije, vključene v konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupnih podjetij in poročanje v skladu s členom 171, objavijo na spletu prek uporabniku prijaznih orodij, vključno z infografikami in sistemi za sledenje izdatkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 171a

Odgovornost evropskim državljanom

Brez poseganja v zahteve glede obveščanja javnosti iz te uredbe se informacije, vključene v konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupnih podjetij in poročanje v skladu s členom 171, objavijo na spletu prek uporabniku prijaznih orodij, vključno z infografikami in sistemi za sledenje izdatkom.

---

(10)  UL [....].

10

(10)  UL [....].

10

(1a)  

  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

1a

UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

11

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

11

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o skupnih določbah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod in Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančna pravila za ta sredstva in za Sklad za azil, migracije in integracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

1a

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o skupnih določbah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod in Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančna pravila za ta sredstva in za Sklad za azil, migracije in integracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(1b)  
  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

1b

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

2

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(1a)  
  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0241.

1a

Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102.

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Za celovito strategijo z Afriko, Bruselj, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Za celovito strategijo z Afriko, Bruselj, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  Vmesna ocena Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (2014–-2016), ki deluje v okviru programa Obzorje 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  Vmesna ocena Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (2014–-2016), ki deluje v okviru programa Obzorje 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067).

30

(30)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067).

30

(31)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

31

(31)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

31

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

32

(33)  Sklep Sveta o potrditvi osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi raziskav ATM enotnega evropskega neba (2009/320/ES) (UL L 95, 9.4.2009, str. 41).

33

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

32

(33)  Sklep Sveta o potrditvi osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi raziskav ATM enotnega evropskega neba (2009/320/ES) (UL L 95, 9.4.2009, str. 41).

33

(47)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij (COM(2019)0640).

47

(47)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij (COM(2019)0640).

47

(48)  Uredba (ES) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu.

48

(48)  Uredba (ES) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij (COM(2019)0640).

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij (COM(2019)0640).

52

(53)  COM(2020)0301: Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo.

53

(53)  COM(2020)0301: Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo.

53

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

1a

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---