# Den Europæiske Unions C 184/5. m

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 184 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang5. maj 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 184

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang5. maj 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 18. til den 21. oktober 2021
  De vedtagne tekster af 19. og 21. oktober 2021 om decharge for regnskabsåret 2019 er offentliggjort i EUT L 47 af 25.2.2022 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 18. til den 21. oktober 2021
  De vedtagne tekster af 19. og 21. oktober 2021 om decharge for regnskabsåret 2019 er offentliggjort i EUT L 47 af 25.2.2022 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

De vedtagne tekster af 19. og 21. oktober 2021 om decharge for regnskabsåret 2019 er offentliggjort i EUT L 47 af 25.2.2022 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 20. oktober 2021 |
| 2022/C 184/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet 2021 (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Torsdag den 21. oktober 2021 |
| 2022/C 184/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om FN's klimakonference 2021 i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Pandora-papirerne: konsekvenser for bestræbelserne på at bekæmpe hvidvask af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om situationen i Tunesien (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retningslinjerne for statsstøtte til klima, energi og miljø (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag den 21. oktober 2021 |
| 2022/C 184/14 | Europa-Parlamentets henstilling af 21. oktober 2021 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 20. oktober 2021

2022/C 184/01

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet 2021 (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (2020/2261(INI))

88

Torsdag den 21. oktober 2021

2022/C 184/07

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om FN's klimakonference 2021 i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Pandora-papirerne: konsekvenser for bestræbelserne på at bekæmpe hvidvask af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om situationen i Tunesien (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retningslinjerne for statsstøtte til klima, energi og miljø (2021/2923(RSP))

163

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 21. oktober 2021

2022/C 184/14

Europa-Parlamentets henstilling af 21. oktober 2021 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 19. oktober 2021 |
| 2022/C 184/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2021 for regnskabsåret 2021 — Ajourføring af indtægterne som følge af ikrafttrædelsen den 1. juni 2021 af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, det reviderede overslag over egne indtægter og andre indtægter (11796/2021 — C9-0363/2021 — 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Kreditservicevirksomheder og kreditkøbere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og realisering af sikkerhedsstillelse (COM(2018)0135 — C8-0115/2018 — 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU | 178 |
| | Torsdag den 21. oktober 2021 |
| 2022/C 184/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (11352/2021 — C9-0353/2021 — 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (COM(2018)0336 — C8-0211/2018 — 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse | 192 |
| 2022/C 184/19 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa (COM(2021)0087 — C9-0166/2021 — 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. oktober 2021

2022/C 184/15

Europa-Parlamentets beslutning af 19. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2021 for regnskabsåret 2021 — Ajourføring af indtægterne som følge af ikrafttrædelsen den 1. juni 2021 af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, det reviderede overslag over egne indtægter og andre indtægter (11796/2021 — C9-0363/2021 — 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Kreditservicevirksomheder og kreditkøbere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og realisering af sikkerhedsstillelse (COM(2018)0135 — C8-0115/2018 — 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU

178

Torsdag den 21. oktober 2021

2022/C 184/17

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (11352/2021 — C9-0353/2021 — 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (COM(2018)0336 — C8-0211/2018 — 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse

192

2022/C 184/19

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa (COM(2021)0087 — C9-0166/2021 — 2021/0048(NLE))

194

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 18. til den 21. oktober 2021

De vedtagne tekster af 19. og 21. oktober 2021 om decharge for regnskabsåret 2019 er offentliggjort i EUT L 47 af 25.2.2022.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 20. oktober 2021

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Jord til bord-strategi

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 11, 13, 39, artikel 168, stk. 1, artikel 169, stk. 1, artikel 191, artikel 192, stk. 2, og artikel 349, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 11, 13, 39, artikel 168, stk. 1, artikel 169, stk. 1, artikel 191, artikel 192, stk. 2, og artikel 349,

| — | der henviser til den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet fra 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet fra 2004,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 af 20. juni 2019 om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 af 20. juni 2019 om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 1185/2009 af 25. november 2009 om statistik over pesticider (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 1185/2009 af 25. november 2009 om statistik over pesticider (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening (8) og forringelse og til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening (8) og forringelse og til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (9),

| — | der henviser til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (10), Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner (11), Rådets direktiv 2007/43/EF af 28. juni 2007 om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger (12), Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (13), der henviser til Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (14), Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter (15), Rådets forordning (EF) nr. 1099/2009 af 24. september 2009 om beskyttelse af dyr på aflivningstidspunktet (16), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»forordningen om dyresundhed«) (17) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (10), Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner (11), Rådets direktiv 2007/43/EF af 28. juni 2007 om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger (12), Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (13), der henviser til Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (14), Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter (15), Rådets forordning (EF) nr. 1099/2009 af 24. september 2009 om beskyttelse af dyr på aflivningstidspunktet (16), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»forordningen om dyresundhed«) (17) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (18),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om EU's bestøverinitiativ (20) og sin beslutning af 23. oktober 2019 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 546/2011 for så vidt angår vurderingen af plantebeskyttelsesmidlers virkning på honningbier (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om EU's bestøverinitiativ (20) og sin beslutning af 23. oktober 2019 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 546/2011 for så vidt angår vurderingen af plantebeskyttelsesmidlers virkning på honningbier (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2019 om et Europa, der beskytter, ren luft til alle (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2019 om et Europa, der beskytter, ren luft til alle (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om en europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (AMR) (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om en europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (AMR) (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om initiativ vedrørende ressourceeffektivitet: mindre madspild, større fødevaresikkerhed (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om initiativ vedrørende ressourceeffektivitet: mindre madspild, større fødevaresikkerhed (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (27) og sin beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (27) og sin beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om teknologiske løsninger for et bæredygtigt landbrug i EU (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om teknologiske løsninger for et bæredygtigt landbrug i EU (29),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. september 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kloning af kvæg, svin, får, geder og dyr af hestefamilien, der holdes og reproduceres til landbrugsformål (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. september 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kloning af kvæg, svin, får, geder og dyr af hestefamilien, der holdes og reproduceres til landbrugsformål (30),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. februar 2015 om mærkning af oprindelsesland for kød i forarbejdede fødevarer (31) og sin beslutning af 12. maj 2016 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. februar 2015 om mærkning af oprindelsesland for kød i forarbejdede fødevarer (31) og sin beslutning af 12. maj 2016 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (32),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning 15/2020 af 9. juli 2020 med titlen »Beskyttelse af vilde bestøvere i EU: Kommissionens initiativer har ikke båret frugt«, særberetning 13/2020 af 5. juni 2020 med titlen »Biodiversitet på landbrugsarealer: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«, særberetning 05/2020 af 5. februar 2020 med titlen »Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici«, særberetning 02/2019 af 15. januar 2019 med titlen »Kemiske farer i vores fødevarer: EU’s fødevaresikkerhedspolitik beskytter os, men står over for udfordringer«, særberetning 31/2018 af 14. november 2018 med titlen »Dyrevelfærd i EU: Bedre balance mellem ambitiøse mål og praktisk gennemførelse«, særberetning 34/2016 af 17. januar 2017 med titlen »Bekæmpelse af madspild: en mulighed for EU for at forbedre fødevareforsyningskædens ressourceeffektivitet« og særberetning 21/2019 af 19. november 2019 om bekæmpelse af antimikrobiel resistens, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning 15/2020 af 9. juli 2020 med titlen »Beskyttelse af vilde bestøvere i EU: Kommissionens initiativer har ikke båret frugt«, særberetning 13/2020 af 5. juni 2020 med titlen »Biodiversitet på landbrugsarealer: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«, særberetning 05/2020 af 5. februar 2020 med titlen »Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici«, særberetning 02/2019 af 15. januar 2019 med titlen »Kemiske farer i vores fødevarer: EU’s fødevaresikkerhedspolitik beskytter os, men står over for udfordringer«, særberetning 31/2018 af 14. november 2018 med titlen »Dyrevelfærd i EU: Bedre balance mellem ambitiøse mål og praktisk gennemførelse«, særberetning 34/2016 af 17. januar 2017 med titlen »Bekæmpelse af madspild: en mulighed for EU for at forbedre fødevareforsyningskædens ressourceeffektivitet« og særberetning 21/2019 af 19. november 2019 om bekæmpelse af antimikrobiel resistens,

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 11. maj 2020 med titlen »"The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 11. maj 2020 med titlen »"The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fra jord til bord-strategien fra december 2020 med titlen »From farm to fork — the local and regional dimension« (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fra jord til bord-strategien fra december 2020 med titlen »From farm to fork — the local and regional dimension« (NAT-VII/005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0271/2021),

| A. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse om en »jord til bord«-strategi redegør for en holistisk tilgang til det europæiske fødevaresystem med landbruget som leverandør af fødevarer som et centralt element og anerkender den indbyrdes forbindelse mellem alle aktører i hele forsyningskæden og deres fælles ansvar for at nå strategiens mål såvel som landbrugernes centrale rolle med hensyn til at levere offentlige goder, herunder i kampen mod klimaændringer; der henviser til, at strategien imidlertid skal gå videre med hensyn til at tage forbrugernes rolle, rettigheder og ansvar og landbrugernes økonomiske levedygtighed på lang sigt i betragtning; der henviser til, at strategien har store konsekvenser for nonfood-landbrugsproduktionen, og at der fuldt ud skal tages hensyn hertil; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse om en »jord til bord«-strategi redegør for en holistisk tilgang til det europæiske fødevaresystem med landbruget som leverandør af fødevarer som et centralt element og anerkender den indbyrdes forbindelse mellem alle aktører i hele forsyningskæden og deres fælles ansvar for at nå strategiens mål såvel som landbrugernes centrale rolle med hensyn til at levere offentlige goder, herunder i kampen mod klimaændringer; der henviser til, at strategien imidlertid skal gå videre med hensyn til at tage forbrugernes rolle, rettigheder og ansvar og landbrugernes økonomiske levedygtighed på lang sigt i betragtning; der henviser til, at strategien har store konsekvenser for nonfood-landbrugsproduktionen, og at der fuldt ud skal tages hensyn hertil;

| B. | der henviser til, at Det Fælles Forskningscenters rapport med titlen »Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy« (»Modellering af miljø- og klimaambitioner i landbrugssektoren med CAPRI-modellen: Undersøgelse af de potentielle virkninger af udvalgte mål for strategierne »fra jord til bord« og biodiversitet inden for rammerne af 2030-klimamålene og den fælles landbrugspolitik efter 2020«) sammen med andre nylige undersøgelser konkluderer, at gennemførelsen af strategiens mål i væsentlig grad vil påvirke landbrugsproduktionen i EU; der henviser til, at disse undersøgelser understreger behovet for videnskabeligt velfunderede, forudgående konsekvensanalyser, der omfatter bæredygtighed ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv, og behovet for at tage hensyn til kumulative virkninger, mulige kompromiser, tilgængeligheden af de midler, der er nødvendige for at nå målene, samt til forskellige landbrugsmodeller på tværs af medlemsstaterne som led i ethvert lovgivningsforslag i henhold til jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Fælles Forskningscenters rapport med titlen »Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy« (»Modellering af miljø- og klimaambitioner i landbrugssektoren med CAPRI-modellen: Undersøgelse af de potentielle virkninger af udvalgte mål for strategierne »fra jord til bord« og biodiversitet inden for rammerne af 2030-klimamålene og den fælles landbrugspolitik efter 2020«) sammen med andre nylige undersøgelser konkluderer, at gennemførelsen af strategiens mål i væsentlig grad vil påvirke landbrugsproduktionen i EU; der henviser til, at disse undersøgelser understreger behovet for videnskabeligt velfunderede, forudgående konsekvensanalyser, der omfatter bæredygtighed ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv, og behovet for at tage hensyn til kumulative virkninger, mulige kompromiser, tilgængeligheden af de midler, der er nødvendige for at nå målene, samt til forskellige landbrugsmodeller på tværs af medlemsstaterne som led i ethvert lovgivningsforslag i henhold til jord til bord-strategien;

| C. | der henviser til, at Europas fødevaresystem bør levere sikkerhed for fødevarer og ernæring af høj kvalitet på en sådan måde, at det bidrager til social velfærd og til folkesundheden, opretholder og genopretter økosystemers sundhed, respekterer klodens grænser og sikrer dyrs sundhed og velfærd; der henviser til, at hele fødevaresystemet på nuværende tidspunkt er ansvarligt for en række påvirkninger af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet, klimaet og biodiversiteten, herunder skovrydning og økosystemforringelse uden for EU; der henviser til, at måden, hvorpå vi producerer og forbruger fødevarer, drikkevarer og andre landbrugsprodukter, er nødt til at blive tilpasset for at sikre kohærens med verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), Parisaftalen, biodiversitetskonventionen, den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug samt EU's politikker og forpligtelser og for overordnet set at opnå en sammenhængende balance mellem de tre søjler for bæredygtighed, herunder miljøet, klimaet, biodiversiteten, folkesundheden, økonomien og fødevarers prisoverkommelighed, dyrevelfærden og den økonomiske bæredygtighed for landbrugere, fiskere og aktører længere nede i fødevarekæden og i landdistrikter og kystområder, såvel som sociale aspekter såsom arbejds- og beskæftigelsesvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; der henviser til, at andre vigtige faktorer, såsom forskning og innovation, handelspolitik og affaldspolitik, skal tages i betragtning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europas fødevaresystem bør levere sikkerhed for fødevarer og ernæring af høj kvalitet på en sådan måde, at det bidrager til social velfærd og til folkesundheden, opretholder og genopretter økosystemers sundhed, respekterer klodens grænser og sikrer dyrs sundhed og velfærd; der henviser til, at hele fødevaresystemet på nuværende tidspunkt er ansvarligt for en række påvirkninger af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet, klimaet og biodiversiteten, herunder skovrydning og økosystemforringelse uden for EU; der henviser til, at måden, hvorpå vi producerer og forbruger fødevarer, drikkevarer og andre landbrugsprodukter, er nødt til at blive tilpasset for at sikre kohærens med verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), Parisaftalen, biodiversitetskonventionen, den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug samt EU's politikker og forpligtelser og for overordnet set at opnå en sammenhængende balance mellem de tre søjler for bæredygtighed, herunder miljøet, klimaet, biodiversiteten, folkesundheden, økonomien og fødevarers prisoverkommelighed, dyrevelfærden og den økonomiske bæredygtighed for landbrugere, fiskere og aktører længere nede i fødevarekæden og i landdistrikter og kystområder, såvel som sociale aspekter såsom arbejds- og beskæftigelsesvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; der henviser til, at andre vigtige faktorer, såsom forskning og innovation, handelspolitik og affaldspolitik, skal tages i betragtning;

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre konsekvens og sammenhæng mellem de foranstaltninger, der er påtænkt i jord til bord-strategien, og den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, EU's handelspolitik, EU's biodiversitetsstrategi for 2030, EU's skovstrategi, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, handlingsplanen for bioøkonomi, EU's klimaforordning samt andre relaterede EU-politikker og -strategier; der henviser til, at det bør understreges, at alle importerede fødevarer bør overholde de samme standarder for bæredygtighed og landbrugsfødevaresikkerhed, som er gældende i EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre konsekvens og sammenhæng mellem de foranstaltninger, der er påtænkt i jord til bord-strategien, og den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, EU's handelspolitik, EU's biodiversitetsstrategi for 2030, EU's skovstrategi, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, handlingsplanen for bioøkonomi, EU's klimaforordning samt andre relaterede EU-politikker og -strategier; der henviser til, at det bør understreges, at alle importerede fødevarer bør overholde de samme standarder for bæredygtighed og landbrugsfødevaresikkerhed, som er gældende i EU;

| E. | der henviser til, at Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) anslår, at 90 % af landarealerne skønnes at ville være væsentligt forandret i 2050, og at 75 % af landarealerne allerede er blevet væsentligt forandret; der henviser til, at 85 % af vådområderne allerede er gået tabt (33); der henviser til, at biodiversitet er vigtig for fødevaresikkerheden, menneskers velfærd og udviklingen i hele verden; der henviser til, at biodiversitetstab bringer den europæiske og den globale landbrugsproduktion, fødevaresystemerne og ernæringen i fare; der henviser til, at det skønnes, at de globale sociale og økonomiske omkostninger i forbindelse med jordbundsforringelse beløber sig til 5,5-10,5 billioner EUR om året (34); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) anslår, at 90 % af landarealerne skønnes at ville være væsentligt forandret i 2050, og at 75 % af landarealerne allerede er blevet væsentligt forandret; der henviser til, at 85 % af vådområderne allerede er gået tabt (33); der henviser til, at biodiversitet er vigtig for fødevaresikkerheden, menneskers velfærd og udviklingen i hele verden; der henviser til, at biodiversitetstab bringer den europæiske og den globale landbrugsproduktion, fødevaresystemerne og ernæringen i fare; der henviser til, at det skønnes, at de globale sociale og økonomiske omkostninger i forbindelse med jordbundsforringelse beløber sig til 5,5-10,5 billioner EUR om året (34);

| F. | der henviser til, at ca. 80 % af verdens samlede skovrydning skyldes udvidelsen af landbrugsarealer (35); der henviser til, at Unionens efterspørgsel efter produkter som palmeolie, kød, soja, kakao, majs, træ og gummi, herunder i form af forarbejdede produkter eller tjenesteydelser, er en stor drivkraft bag skovrydning, skov- og jordbundsforringelse, ødelæggelse af økosystemer og tilknyttede krænkelser af menneskerettighederne i ikke-EU-lande og udgør omkring 10 % af den globale andel af den skovrydning, der er indbefattet i det samlede endelige forbrug (36); der henviser til, at ikkebæredygtigt fiskeri har alvorlige negative konsekvenser for biodiversiteten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ca. 80 % af verdens samlede skovrydning skyldes udvidelsen af landbrugsarealer (35); der henviser til, at Unionens efterspørgsel efter produkter som palmeolie, kød, soja, kakao, majs, træ og gummi, herunder i form af forarbejdede produkter eller tjenesteydelser, er en stor drivkraft bag skovrydning, skov- og jordbundsforringelse, ødelæggelse af økosystemer og tilknyttede krænkelser af menneskerettighederne i ikke-EU-lande og udgør omkring 10 % af den globale andel af den skovrydning, der er indbefattet i det samlede endelige forbrug (36); der henviser til, at ikkebæredygtigt fiskeri har alvorlige negative konsekvenser for biodiversiteten;

| G. | der henviser til, at delvis naturlige levesteder, der er afhængige af landbruget, såsom græsland er særligt truede, og at deres bevaringsstatus er betydeligt ringere, end hvad der er tilfældet for andre naturtyper, som ikke er afhængige af landbruget; der henviser til, at 45 % af de levesteder, der er afhængige af landbruget, vurderes at være dårlige, sammenlignet med 31 % af andre levesteder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at delvis naturlige levesteder, der er afhængige af landbruget, såsom græsland er særligt truede, og at deres bevaringsstatus er betydeligt ringere, end hvad der er tilfældet for andre naturtyper, som ikke er afhængige af landbruget; der henviser til, at 45 % af de levesteder, der er afhængige af landbruget, vurderes at være dårlige, sammenlignet med 31 % af andre levesteder;

| H. | der henviser til, at uforsigtig brug af pesticider er en væsentlig kilde til jord-, vand- og luftforurening og påvirker menneskers, dyrs og planters sundhed; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at optrappe bestræbelserne på i væsentlig grad at mindske afhængigheden af, risikoen ved og brugen af skadelige pesticider og brugen af gødningsstoffer og antibiotika; der henviser til, at bæredygtige landbrugsmetoder, såsom en forsvarlig gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere, skovlandbrug, agroøkologi og økologisk landbrug og præcisionslandbrugsteknikker, kan bidrage til at tilvejebringe løsninger med henblik på at reducere anvendelsen af pesticider på EU-plan og på globalt plan og bør fremmes; der henviser til, at videnskabelig forskning (37) tyder på, at brugen af pesticider kan reduceres markant, uden at det påvirker rentabiliteten og produktiviteten negativt, navnlig når det ledsages af en øget tilgængelighed af bæredygtige alternativer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at uforsigtig brug af pesticider er en væsentlig kilde til jord-, vand- og luftforurening og påvirker menneskers, dyrs og planters sundhed; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at optrappe bestræbelserne på i væsentlig grad at mindske afhængigheden af, risikoen ved og brugen af skadelige pesticider og brugen af gødningsstoffer og antibiotika; der henviser til, at bæredygtige landbrugsmetoder, såsom en forsvarlig gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere, skovlandbrug, agroøkologi og økologisk landbrug og præcisionslandbrugsteknikker, kan bidrage til at tilvejebringe løsninger med henblik på at reducere anvendelsen af pesticider på EU-plan og på globalt plan og bør fremmes; der henviser til, at videnskabelig forskning (37) tyder på, at brugen af pesticider kan reduceres markant, uden at det påvirker rentabiliteten og produktiviteten negativt, navnlig når det ledsages af en øget tilgængelighed af bæredygtige alternativer;

| I. | der henviser til, at EU's medlemslande i 2018 godkendte eksport af mere end 81 000 ton pesticider, som indeholdt stoffer, der er forbudt i Europa (38); der henviser til, at disse farlige pesticider kan udgøre endnu større risici i bestemmelseslandene, fordi betingelserne for anvendelse (f.eks. værnemidler og flysprøjtning) ikke altid er så strenge som i EU; der henviser til, at disse forbudte pesticider kan vende tilbage til EU-markedet som rester i importerede fødevarer; der henviser til, at overvågningsprogrammer har vist, at restkoncentrationer af flere pesticider, som det er forbudt at anvende i EU, blev påvist i fødevarer, der sælges på EU-markedet — i 4,5 % af tilfældene endda på niveauer over den maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (MRL), der er fastsat for disse stoffer for at garantere forbrugernes sikkerhed (39); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's medlemslande i 2018 godkendte eksport af mere end 81 000 ton pesticider, som indeholdt stoffer, der er forbudt i Europa (38); der henviser til, at disse farlige pesticider kan udgøre endnu større risici i bestemmelseslandene, fordi betingelserne for anvendelse (f.eks. værnemidler og flysprøjtning) ikke altid er så strenge som i EU; der henviser til, at disse forbudte pesticider kan vende tilbage til EU-markedet som rester i importerede fødevarer; der henviser til, at overvågningsprogrammer har vist, at restkoncentrationer af flere pesticider, som det er forbudt at anvende i EU, blev påvist i fødevarer, der sælges på EU-markedet — i 4,5 % af tilfældene endda på niveauer over den maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (MRL), der er fastsat for disse stoffer for at garantere forbrugernes sikkerhed (39);

| J. | der henviser til, at forekomsten af overvægt og fedme stiger hastigt i EU (40), og at hver anden voksne er moderat eller svært overvægtig (41); der henviser til, at årsagerne til overvægt og fedme er mangesidede, men dårlig kost og ernæring er nogle af de vigtigste faktorer, som fører til en høj forekomst af overvægt og fedme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forekomsten af overvægt og fedme stiger hastigt i EU (40), og at hver anden voksne er moderat eller svært overvægtig (41); der henviser til, at årsagerne til overvægt og fedme er mangesidede, men dårlig kost og ernæring er nogle af de vigtigste faktorer, som fører til en høj forekomst af overvægt og fedme;

| K. | der henviser til, at det skønnes, at over 950 000 dødsfald (dvs. hvert femte) og over 16 mio. mistede raske leveår i EU i 2017, primært som følge af hjerte-kar-sygdomme og forskellige kræftformer, kunne tilskrives usunde kostvaner (42); der henviser til, at eksponering for hormonforstyrrende kemikalier via fødevarer og fødevareemballage også er en øget trussel mod folkesundheden (43); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det skønnes, at over 950 000 dødsfald (dvs. hvert femte) og over 16 mio. mistede raske leveår i EU i 2017, primært som følge af hjerte-kar-sygdomme og forskellige kræftformer, kunne tilskrives usunde kostvaner (42); der henviser til, at eksponering for hormonforstyrrende kemikalier via fødevarer og fødevareemballage også er en øget trussel mod folkesundheden (43);

| L. | der henviser til, at omkring halvdelen af de zoonotiske sygdomme, der er opstået hos mennesker siden 1940, skyldes ændringer i arealanvendelsen (44); der henviser til, at dyresundhed er et vigtigt element i alle bæredygtige fødevaresystemer, og at indvirkninger på dyresundheden har direkte konsekvenser for fødevaresystemets bæredygtighed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at omkring halvdelen af de zoonotiske sygdomme, der er opstået hos mennesker siden 1940, skyldes ændringer i arealanvendelsen (44); der henviser til, at dyresundhed er et vigtigt element i alle bæredygtige fødevaresystemer, og at indvirkninger på dyresundheden har direkte konsekvenser for fødevaresystemets bæredygtighed;

| M. | der henviser til, at det anslås, at der genereres 88 mio. ton fødevareaffald om året i EU, og at omkostningerne i tilknytning hertil anslås til 143 mia. EUR (45); der henviser til, at fødevareaffald har enorme miljømæssige konsekvenser og tegner sig for omkring 6 % af EU's samlede drivhusgasemissioner (46); der henviser til, at især husholdninger (53 %) og forarbejdning (19 %) bidrager til fødevarespild i EU (47); der henviser til, at 10 % af fødevarespildet i EU er forbundet med datomærkning og forbrugeres misforståelse af, hvordan datomærkningssystemet skal læses og forstås (48); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det anslås, at der genereres 88 mio. ton fødevareaffald om året i EU, og at omkostningerne i tilknytning hertil anslås til 143 mia. EUR (45); der henviser til, at fødevareaffald har enorme miljømæssige konsekvenser og tegner sig for omkring 6 % af EU's samlede drivhusgasemissioner (46); der henviser til, at især husholdninger (53 %) og forarbejdning (19 %) bidrager til fødevarespild i EU (47); der henviser til, at 10 % af fødevarespildet i EU er forbundet med datomærkning og forbrugeres misforståelse af, hvordan datomærkningssystemet skal læses og forstås (48);

| N. | der henviser til, at mængden af antibiotikasalg til europæiske husdyrbrug faldt med 18,5 % mellem 2011 og 2016 (49), hvilket resulterede i en reduktion af antibiotikabyrden i landbruget med 35 % i perioden 2011-2018, mens forbruget af antimikrobielle stoffer i dyr bestemt til fødevareproduktion i et flertal af medlemsstaterne er lavere eller meget lavere end hos mennesker (50); der henviser til, at der imidlertid er store forskelle mellem medlemsstaterne, og at forbruget af visse antimikrobielle stoffer stadig er for højt (51); der henviser til, at antimikrobiel resistens er en stor trussel mod menneskers sundhed; der henviser til, at en reduktion og minimering af anvendelsen af antibiotika i husdyrbrug vil bidrage til at bremse fremkomsten og spredningen heraf; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mængden af antibiotikasalg til europæiske husdyrbrug faldt med 18,5 % mellem 2011 og 2016 (49), hvilket resulterede i en reduktion af antibiotikabyrden i landbruget med 35 % i perioden 2011-2018, mens forbruget af antimikrobielle stoffer i dyr bestemt til fødevareproduktion i et flertal af medlemsstaterne er lavere eller meget lavere end hos mennesker (50); der henviser til, at der imidlertid er store forskelle mellem medlemsstaterne, og at forbruget af visse antimikrobielle stoffer stadig er for højt (51); der henviser til, at antimikrobiel resistens er en stor trussel mod menneskers sundhed; der henviser til, at en reduktion og minimering af anvendelsen af antibiotika i husdyrbrug vil bidrage til at bremse fremkomsten og spredningen heraf;

| O. | der henviser til, at Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) allerede i 2018 udgav sin særrapport om virkningerne af global opvarmning på 1,5 oC, hvoraf det fremgik, at en begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC ville kræve hurtige, vidtrækkende og hidtil usete forandringer inden for alle dele af samfundet; der henviser til, at klimaændringer og tab af biodiversitet i stigende grad udgør en trussel mod fødevaresikkerhed og indkomstmuligheder grundet gentagne tørker, oversvømmelser, skovbrande og nye skadegørere; der henviser til, at fødevaresystemerne er ansvarlige for 29 % af de globale drivhusgasemissioner og har en voldsom indvirkning på klimaet, biodiversiteten, vand, luft, jord og kulstofdræn; der henviser til, at EU's landbrugssektor genererer ca. 10 % af EU's samlede drivhusgasemissioner med betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, idet landbruget tegner sig for mellem 3 % og 33 % af de nationale drivhusgasemissioner (52); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) allerede i 2018 udgav sin særrapport om virkningerne af global opvarmning på 1,5 oC, hvoraf det fremgik, at en begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC ville kræve hurtige, vidtrækkende og hidtil usete forandringer inden for alle dele af samfundet; der henviser til, at klimaændringer og tab af biodiversitet i stigende grad udgør en trussel mod fødevaresikkerhed og indkomstmuligheder grundet gentagne tørker, oversvømmelser, skovbrande og nye skadegørere; der henviser til, at fødevaresystemerne er ansvarlige for 29 % af de globale drivhusgasemissioner og har en voldsom indvirkning på klimaet, biodiversiteten, vand, luft, jord og kulstofdræn; der henviser til, at EU's landbrugssektor genererer ca. 10 % af EU's samlede drivhusgasemissioner med betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, idet landbruget tegner sig for mellem 3 % og 33 % af de nationale drivhusgasemissioner (52);

| P. | der henviser til, at drivhusgasemissionerne fra europæisk landbrug er blevet reduceret med ca. 20 % siden 1990; der henviser til, at reduktionen af drivhusgasemissioner i landbruget er aftaget betydeligt siden 2012, og at de sågar er steget i nogle år (53); der henviser til, at landbruget aktivt kan bidrage til kulstofbinding ved at øge de naturlige kulstofdræn gennem udbredelse af natur- og økosystembaserede løsninger såsom omfattende sædskifte, samdyrkning, permakultur, skovlandbrug, skovdyrkning, agroøkologi og genopretning af økosystemer, og navnlig genopretning og vedligeholdelse af tørvemoseområder med henblik på at øge naturlige kulstofdræn og kulstofbinding; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at drivhusgasemissionerne fra europæisk landbrug er blevet reduceret med ca. 20 % siden 1990; der henviser til, at reduktionen af drivhusgasemissioner i landbruget er aftaget betydeligt siden 2012, og at de sågar er steget i nogle år (53); der henviser til, at landbruget aktivt kan bidrage til kulstofbinding ved at øge de naturlige kulstofdræn gennem udbredelse af natur- og økosystembaserede løsninger såsom omfattende sædskifte, samdyrkning, permakultur, skovlandbrug, skovdyrkning, agroøkologi og genopretning af økosystemer, og navnlig genopretning og vedligeholdelse af tørvemoseområder med henblik på at øge naturlige kulstofdræn og kulstofbinding;

| Q. | der henviser til, at landbruget er den tredjestørste kilde til de primære PM10-emissioner i EU, som understreget af Det Europæiske Miljøagentur; der henviser til, at ammoniakemissioner (NH3-emissioner) fra landbruget bidrager til tilfælde af høje PM-koncentrationer flere steder i EU hvert forår og til negative sundhedsmæssige konsekvenser på både kort og lang sigt; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at landbruget er den tredjestørste kilde til de primære PM10-emissioner i EU, som understreget af Det Europæiske Miljøagentur; der henviser til, at ammoniakemissioner (NH3-emissioner) fra landbruget bidrager til tilfælde af høje PM-koncentrationer flere steder i EU hvert forår og til negative sundhedsmæssige konsekvenser på både kort og lang sigt;

| R. | der henviser til, at EU forbruger syv gange mere kvælstof og tre gange mere fosfor, end hvad der kan betragtes som bæredygtigt og rimeligt inden for klodens grænser (54); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU forbruger syv gange mere kvælstof og tre gange mere fosfor, end hvad der kan betragtes som bæredygtigt og rimeligt inden for klodens grænser (54);

| S. | der henviser til, at der er behov for flere livscyklusoplysninger sideløbende med bedre sporing og overvågning af oplysninger om forsyningskæder for at kunne kvantificere fremskridtene mod at mindske det europæiske fødevaresystems miljøpåvirkning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er behov for flere livscyklusoplysninger sideløbende med bedre sporing og overvågning af oplysninger om forsyningskæder for at kunne kvantificere fremskridtene mod at mindske det europæiske fødevaresystems miljøpåvirkning;

| T. | der henviser til, at den europæiske model med en multifunktionel landbrugsfødevaresektor, som består af forskellige landbrugsmodeller og drives af familiebedrifter, er en central komponent i EU's økonomi og samfund og skal sikre en konkurrencedygtig, kvalitetspræget og diversificeret fødevareproduktion, fødevaresikkerhed, lokale forsyningskæder, gode landbrugspraksisser, beskyttelse af jord- og vandressourcer, høje miljø- og dyrevelfærdsstandarder og dynamiske landområder i hele EU; der henviser til, at en landbrugspolitik, der støttes på den rigtige måde, vil fremme overgangen til mere lokale forsyningskæder og mere bæredygtige landbrugspraksisser og opnå højere miljø- og dyrevelfærdsstandarder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den europæiske model med en multifunktionel landbrugsfødevaresektor, som består af forskellige landbrugsmodeller og drives af familiebedrifter, er en central komponent i EU's økonomi og samfund og skal sikre en konkurrencedygtig, kvalitetspræget og diversificeret fødevareproduktion, fødevaresikkerhed, lokale forsyningskæder, gode landbrugspraksisser, beskyttelse af jord- og vandressourcer, høje miljø- og dyrevelfærdsstandarder og dynamiske landområder i hele EU; der henviser til, at en landbrugspolitik, der støttes på den rigtige måde, vil fremme overgangen til mere lokale forsyningskæder og mere bæredygtige landbrugspraksisser og opnå højere miljø- og dyrevelfærdsstandarder;

| U. | der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve den centrale rolle, som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder spiller i EU's landbrugsfødevaresektor i alle forsyningskædens led, fra forarbejdning til detailhandel, for at nå strategiens mål; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve den centrale rolle, som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder spiller i EU's landbrugsfødevaresektor i alle forsyningskædens led, fra forarbejdning til detailhandel, for at nå strategiens mål;

| V. | der henviser til, at landbrugssektoren fortsat skal producere sikre, næringsrige fødevarer og samtidig bevare og forvalte jorden mere bæredygtigt, hvilket alt sammen modvirker affolkningen af landdistrikterne; der henviser til, at europæiske landbrugere lever op til de højeste standarder i verden og leverer fødevarer af høj kvalitet, ikke bare til de europæiske borgere, men også på verdensplan; der henviser til, at landbrugssektoren er af enorm strategisk betydning, men at flere millioner bedrifter ikke desto mindre er blevet nedlagt i løbet af blot ti år, hvilket svarer til mere end en tredjedel af alle bedrifter i Europa, og langt størstedelen var små familievirksomheder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at landbrugssektoren fortsat skal producere sikre, næringsrige fødevarer og samtidig bevare og forvalte jorden mere bæredygtigt, hvilket alt sammen modvirker affolkningen af landdistrikterne; der henviser til, at europæiske landbrugere lever op til de højeste standarder i verden og leverer fødevarer af høj kvalitet, ikke bare til de europæiske borgere, men også på verdensplan; der henviser til, at landbrugssektoren er af enorm strategisk betydning, men at flere millioner bedrifter ikke desto mindre er blevet nedlagt i løbet af blot ti år, hvilket svarer til mere end en tredjedel af alle bedrifter i Europa, og langt størstedelen var små familievirksomheder;

| W. | der henviser til, at det europæiske landbrugs omstilling til mere bæredygtige praksisser og cirkularitet vil kræve betydelige investeringer, idet tilstrækkelig adgang til finansiering er en forudsætning; der henviser til, at EIB har givet tilsagn om at øge den andel af sin finansiering, der går til investeringer i klimaindsatsen og miljømæssig bæredygtighed, så den når op på 50 % af EIB's operationer i 2025 og fremefter; der henviser til, at dette kan udnyttes til at udbrede teknologier, som bidrager til bæredygtige praksisser, og til at styrke forbindelsen mellem landbruget og den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det europæiske landbrugs omstilling til mere bæredygtige praksisser og cirkularitet vil kræve betydelige investeringer, idet tilstrækkelig adgang til finansiering er en forudsætning; der henviser til, at EIB har givet tilsagn om at øge den andel af sin finansiering, der går til investeringer i klimaindsatsen og miljømæssig bæredygtighed, så den når op på 50 % af EIB's operationer i 2025 og fremefter; der henviser til, at dette kan udnyttes til at udbrede teknologier, som bidrager til bæredygtige praksisser, og til at styrke forbindelsen mellem landbruget og den cirkulære økonomi;

| X. | der henviser til at sund jord forbedrer planetens kapacitet til fødevareproduktion, vandfiltrering og CO2-absorption, hvorved den ikke blot bidrager til at stabilisere klimaet, men også til at sikre fødevaresikkerhed, genoprette biodiversitet, beskytte vores landbrugsarealer og opbygge et sundere fødevaresystem; der henviser til, at regenerativt landbrug som en tilgang til fødevareproduktion og arealforvaltning kan modvirke disse udfordringer og bidrage til omstillingen til et landbrugssystem, som er meget modstandsdygtigt på grundlag af en passende forvaltning af landområder og jord; |
| --- | --- |

X.

der henviser til at sund jord forbedrer planetens kapacitet til fødevareproduktion, vandfiltrering og CO2-absorption, hvorved den ikke blot bidrager til at stabilisere klimaet, men også til at sikre fødevaresikkerhed, genoprette biodiversitet, beskytte vores landbrugsarealer og opbygge et sundere fødevaresystem; der henviser til, at regenerativt landbrug som en tilgang til fødevareproduktion og arealforvaltning kan modvirke disse udfordringer og bidrage til omstillingen til et landbrugssystem, som er meget modstandsdygtigt på grundlag af en passende forvaltning af landområder og jord;

| Y. | der henviser til, at det er vigtigt, at forbrugerne er fuldt informerede, sættes i stand til og gives kompetence til at træffe informerede fødevarevalg; der henviser til, at dette kræver et sundt og hensigtsmæssigt fødevaremiljø, som sikrer gennemsigtighed og sikrer, at det sunde og bæredygtige valg også er et nemt og prisoverkommeligt valg for alle, og fremmer og tilskynder til forbrugsmønstre, der understøtter menneskers sundhed og samtidig beskytter en bæredygtig anvendelse af naturressourcer og menneskelige ressourcer samt et høj niveau af dyrevelfærd; der henviser til, at oplysnings-, uddannelses- og bevidstgørelseskampagner alene ikke er tilstrækkelige til at opnå den nødvendige ændring i retning af mere bæredygtige og sunde forbrugervalg, da disse kan påvirkes af aspekter som normer og konventioner, pris, bekvemmelighed, vaner og de måder, hvorpå udvalget af fødevarer præsenteres; der henviser til, at oplyste borgere og uddannelse imidlertid kan spille en vigtig rolle med hensyn til at nå Europas klima-, ressourceeffektivitets- og biodiversitetsmål fra efterspørgselssiden; der henviser til, at obligatorisk mærkning med næringsindhold og oprindelse samt forståelige oplysninger om dyrevelfærd og bæredygtighed, i princippet på alle fødevarer, og offentlig oplysning om de reelle produktionsomkostninger kan bidrage til at vejlede forbrugerne i retning af sund, bæredygtig og sikker ernæring; der henviser til, at forbrugeroplysningen også bør tilpasses den digitale tidsalder, uden at nogen lades i stikken; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det er vigtigt, at forbrugerne er fuldt informerede, sættes i stand til og gives kompetence til at træffe informerede fødevarevalg; der henviser til, at dette kræver et sundt og hensigtsmæssigt fødevaremiljø, som sikrer gennemsigtighed og sikrer, at det sunde og bæredygtige valg også er et nemt og prisoverkommeligt valg for alle, og fremmer og tilskynder til forbrugsmønstre, der understøtter menneskers sundhed og samtidig beskytter en bæredygtig anvendelse af naturressourcer og menneskelige ressourcer samt et høj niveau af dyrevelfærd; der henviser til, at oplysnings-, uddannelses- og bevidstgørelseskampagner alene ikke er tilstrækkelige til at opnå den nødvendige ændring i retning af mere bæredygtige og sunde forbrugervalg, da disse kan påvirkes af aspekter som normer og konventioner, pris, bekvemmelighed, vaner og de måder, hvorpå udvalget af fødevarer præsenteres; der henviser til, at oplyste borgere og uddannelse imidlertid kan spille en vigtig rolle med hensyn til at nå Europas klima-, ressourceeffektivitets- og biodiversitetsmål fra efterspørgselssiden; der henviser til, at obligatorisk mærkning med næringsindhold og oprindelse samt forståelige oplysninger om dyrevelfærd og bæredygtighed, i princippet på alle fødevarer, og offentlig oplysning om de reelle produktionsomkostninger kan bidrage til at vejlede forbrugerne i retning af sund, bæredygtig og sikker ernæring; der henviser til, at forbrugeroplysningen også bør tilpasses den digitale tidsalder, uden at nogen lades i stikken;

| Z. | der henviser til, at middelhavskosten, der blev anerkendt af UNESCO i 2010 som en immateriel kulturarv for menneskeheden, er kendt for at være en sund og velafbalanceret kost med en høj næringsværdi, social og kulturel værdi, der er baseret på respekt for området og biodiversiteten, sikrer bevaringen og udviklingen af traditionelle aktiviteter og håndværk relateret til fiskeri, bæredygtig jagt og landbrug, og som spiller en beskyttende rolle i den primære og sekundære forebyggelse af de største kroniske degenerative sygdomme; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at middelhavskosten, der blev anerkendt af UNESCO i 2010 som en immateriel kulturarv for menneskeheden, er kendt for at være en sund og velafbalanceret kost med en høj næringsværdi, social og kulturel værdi, der er baseret på respekt for området og biodiversiteten, sikrer bevaringen og udviklingen af traditionelle aktiviteter og håndværk relateret til fiskeri, bæredygtig jagt og landbrug, og som spiller en beskyttende rolle i den primære og sekundære forebyggelse af de største kroniske degenerative sygdomme;

| AA. | der henviser til, at vand og landbrug er uløseligt forbundet, og at bæredygtig forvaltning af vand i landbrugssektoren er af afgørende betydning for at muliggøre produktion af en tilstrækkelig mængde fødevarer af høj kvalitet og for, at vandressourcerne bevares; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at vand og landbrug er uløseligt forbundet, og at bæredygtig forvaltning af vand i landbrugssektoren er af afgørende betydning for at muliggøre produktion af en tilstrækkelig mængde fødevarer af høj kvalitet og for, at vandressourcerne bevares;

| AB. | der henviser til, at globaliseringen af fødevaremarkedet er taget til, hvilket har medført en tilsvarende forøgelse af betydningen af frihandelsaftaler mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at globaliseringen af fødevaremarkedet er taget til, hvilket har medført en tilsvarende forøgelse af betydningen af frihandelsaftaler mellem EU og tredjelande;

| AC. | der henviser til, at det er nødvendigt tage højde for de resultater, der er opnået ved implementeringen af de miljøstandarder, der gælder i øjeblikket; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det er nødvendigt tage højde for de resultater, der er opnået ved implementeringen af de miljøstandarder, der gælder i øjeblikket;

| AD. | der henviser til, at den alvorlige situation, som covid-19-pandemien har skabt, har haft en indvirkning på alle aktører i den europæiske landbrugsfødevarekæde, fra primærproduktion til restaurationsbranchen; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at den alvorlige situation, som covid-19-pandemien har skabt, har haft en indvirkning på alle aktører i den europæiske landbrugsfødevarekæde, fra primærproduktion til restaurationsbranchen;

| AE. | der henviser til, at det europæiske fødevaresystem har spillet en afgørende rolle under covid-19-pandemien og har demonstreret sin modstandsdygtighed ved, at landbrugere og deres kooperativer eller producentorganisationer, arbejdstagere i fødevarekæden, personer i forædlingsindustrien, distributører og detailhandlere har samarbejdet under vanskelige forhold, herunder nedlukninger, og kæmpet mod sundhedsrisici for at sikre, at de europæiske forbrugere fortsat har uhindret adgang til sikre, prisoverkommelige produkter af høj kvalitet, og samtidig har respekteret det indre markeds integritet; der henviser til, at EU's indre marked og landbrugssystem i vid udstrækning og hurtigt overvandt forsyningsafbruddene under covid-19-krisen, som ikke desto mindre afslørede nogle sårbarheder i komplekse fødevareforsyningskæder og viste nødvendigheden af at sikre langsigtet fødevaresikkerhed, modstandsdygtighed og korte forsyningskæder; der henviser til, at det i denne forbindelse er vigtigt at fremhæve værdien af fødevaresikkerhed og sikkerhed i forsyningskæderne for alle EU-borgere og betydningen af at have alle de nødvendige redskaber til rådighed for landbrugerne, så de kan producere forskellige fødevarer på bæredygtig vis; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det europæiske fødevaresystem har spillet en afgørende rolle under covid-19-pandemien og har demonstreret sin modstandsdygtighed ved, at landbrugere og deres kooperativer eller producentorganisationer, arbejdstagere i fødevarekæden, personer i forædlingsindustrien, distributører og detailhandlere har samarbejdet under vanskelige forhold, herunder nedlukninger, og kæmpet mod sundhedsrisici for at sikre, at de europæiske forbrugere fortsat har uhindret adgang til sikre, prisoverkommelige produkter af høj kvalitet, og samtidig har respekteret det indre markeds integritet; der henviser til, at EU's indre marked og landbrugssystem i vid udstrækning og hurtigt overvandt forsyningsafbruddene under covid-19-krisen, som ikke desto mindre afslørede nogle sårbarheder i komplekse fødevareforsyningskæder og viste nødvendigheden af at sikre langsigtet fødevaresikkerhed, modstandsdygtighed og korte forsyningskæder; der henviser til, at det i denne forbindelse er vigtigt at fremhæve værdien af fødevaresikkerhed og sikkerhed i forsyningskæderne for alle EU-borgere og betydningen af at have alle de nødvendige redskaber til rådighed for landbrugerne, så de kan producere forskellige fødevarer på bæredygtig vis;

| AF. | der henviser til, at landbrugernes rettigheder blev nedfældet i FAO's internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug i 2004, men at reglerne om intellektuel ejendomsret ofte har været i strid med disse rettigheder, hvilket har bragt lokale, traditionelle og oprindelige såmetoder i fare; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at landbrugernes rettigheder blev nedfældet i FAO's internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug i 2004, men at reglerne om intellektuel ejendomsret ofte har været i strid med disse rettigheder, hvilket har bragt lokale, traditionelle og oprindelige såmetoder i fare;

| AG. | der henviser til, at forbrugerne i stigende grad bekymrer sig om dyrevelfærd og dyresundhed; der henviser til, at et højt niveau af dyrevelfærd er vigtigt for bæredygtig udvikling og har potentiale til at styrke de europæiske landbrugeres økonomiske og miljømæssige bæredygtighed ved at skabe et nyt marked for landbrugere, der kan sælge produkter baseret på højere dyrevelfærdsstandarder; der henviser til, at Kommissionen har bebudet en evaluering og revision af den eksisterende dyrevelfærdslovgivning, herunder om dyretransport og slagtning af dyr; der henviser til, at horisontale regler for beskyttelse af dyr i landbruget kombineret med videnskabeligt baserede, artsspecifikke dyrevelfærdskrav for alle opdrættede arter vil være til stor gavn for dyrevelfærden; der henviser til, at overgangsperioder og støtte til landbrugere er afgørende i forbindelse med lovgivningsmæssige ændringer for at muliggøre et mere bæredygtigt landbrug og opnå forbedringer af dyrevelfærden; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at forbrugerne i stigende grad bekymrer sig om dyrevelfærd og dyresundhed; der henviser til, at et højt niveau af dyrevelfærd er vigtigt for bæredygtig udvikling og har potentiale til at styrke de europæiske landbrugeres økonomiske og miljømæssige bæredygtighed ved at skabe et nyt marked for landbrugere, der kan sælge produkter baseret på højere dyrevelfærdsstandarder; der henviser til, at Kommissionen har bebudet en evaluering og revision af den eksisterende dyrevelfærdslovgivning, herunder om dyretransport og slagtning af dyr; der henviser til, at horisontale regler for beskyttelse af dyr i landbruget kombineret med videnskabeligt baserede, artsspecifikke dyrevelfærdskrav for alle opdrættede arter vil være til stor gavn for dyrevelfærden; der henviser til, at overgangsperioder og støtte til landbrugere er afgørende i forbindelse med lovgivningsmæssige ændringer for at muliggøre et mere bæredygtigt landbrug og opnå forbedringer af dyrevelfærden;

| AH. | der henviser til, at geografiske betegnelser stammer fra EU's ældgamle kulturarv og er resultatet af menneskets tilpasning til sit miljø og et udtryk for EU's identitet; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at geografiske betegnelser stammer fra EU's ældgamle kulturarv og er resultatet af menneskets tilpasning til sit miljø og et udtryk for EU's identitet;

| AI. | der henviser til, at det er meget vigtigt at imødegå fødevaresvindel og urimelig handelspraksis, f.eks. ved at være opmærksom på og undersøge svigagtige aktiviteter; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at det er meget vigtigt at imødegå fødevaresvindel og urimelig handelspraksis, f.eks. ved at være opmærksom på og undersøge svigagtige aktiviteter;

1.

glæder sig over ambitionerne og målene i jord til bord-strategien, da de er vigtige skridt til at sikre et bæredygtigt, fair, sundt, dyrevenligt, mere regionalt, diversificeret og modstandsdygtigt fødevaresystem, hvilket er centralt for at nå de mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling; fremhæver de uløselige forbindelser mellem sunde mennesker, sunde samfund, sunde dyr og en sund planet; understreger, at denne strategi er altafgørende for at bringe fødevaresystemet, herunder produktionen af dyr og afgrøder, inden for klodens grænser, og fremhæver samtidig betydningen af at opnå anstændige arbejds- og beskæftigelsesvilkår og fair muligheder i hele fødevareværdikæden og behovet for at nå frem til en passende og afbalanceret politisk tilgang; tilskynder Kommissionen til hurtigst muligt at omsætte denne strategi til konkret lovgivningsmæssig og ikkelovgivningsmæssig handling ledsaget af passende finansielle støtteordninger til omstillingen;

Behov for handling

Behov for handling

| 2. | minder om, at konsekvensanalyser er en integreret del af EU's lovgivningsproces; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den agter at gennemføre detaljerede konsekvensanalyser, herunder offentlige høringer, i overensstemmelse med retningslinjerne for bedre regulering for alle lovgivningsinitiativer under jord til bord-strategien, herunder dem, der vedrører effektive kvantitative mål (55); understreger, at disse forudgående videnskabelige konsekvensanalyser bør indeholde solide miljøvurderinger, bør dække de tre dimensioner af bæredygtighed (miljømæssig, økonomisk og social, herunder sundhedsmæssig) i en holistisk og systemisk tilgang og tage kumulative virkninger i betragtning og bør medtage omkostningerne ved manglende handling i form af umiddelbare og langsigtede virkninger for menneskers sundhed, miljøet, biodiversiteten og den generelle bæredygtighed og tage hensyn til generationsskifte, mulige kompromiser mellem politiske mål, tilgængeligheden af midler til at nå målene og de forskellige landbrugsmodeller i EU's medlemsstater; bemærker vigtigheden af at beskrive beregningsmetoderne, basislinjerne og referenceperioderne for hvert enkelt mål og fremhæver behovet for samarbejde med og høring af medlemsstaterne; anerkender, at den første midtvejsevaluering af jord til bord-strategien er planlagt til medio 2023; understreger nødvendigheden af, at denne midtvejsevaluering grundigt afspejler den kumulative virkning af alle foranstaltninger på en holistisk og systemisk måde og omfatter alle dimensioner af bæredygtighed, hvad enten det er miljømæssig, økonomisk eller social, herunder sundhedsmæssig; |
| --- | --- |

2.

minder om, at konsekvensanalyser er en integreret del af EU's lovgivningsproces; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den agter at gennemføre detaljerede konsekvensanalyser, herunder offentlige høringer, i overensstemmelse med retningslinjerne for bedre regulering for alle lovgivningsinitiativer under jord til bord-strategien, herunder dem, der vedrører effektive kvantitative mål (55

| 3. | glæder sig over meddelelsen om et evidensbaseret forslag til en lovramme for bæredygtige fødevaresystemer, som er baseret på gennemsigtige data og tager den nyeste videnskabelige viden i betragtning; anmoder Kommissionen om at benytte dette forslag til at fastlægge en fremtidsorienteret holistisk, afbalanceret, integreret og miljømæssigt, socialt og økonomisk bæredygtig fælles fødevarepolitik, hvor alle aktører yder deres bidrag med henblik på at reducere miljø- og klimaaftrykket fra EU's fødevaresystem og mindske dets negative indvirkning på biodiversiteten og menneskers og dyrs sundhed og velfærd med henblik på at gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent med tæt på nul forurening senest i 2050 og styrke dets modstandsdygtighed for at sikre fødevaresikkerheden på mellemlang og lang sigt til trods for klimaændringerne; understreger, at det er nødvendigt at sikre økonomisk og social bæredygtighed i hele fødevarekæden, da gode socioøkonomiske udsigter og de forskellige berørte sektorers konkurrenceevne vil bidrage til at opfylde strategiens mål; tilskynder EU til at føre an i en global omstilling til bæredygtighed fra jord til bord baseret på princippet om en multifunktionel landbrugssektor, der er bæredygtig ud fra et miljømæssigt, socialt (herunder sundhedsmæssigt) og økonomisk synspunkt, på FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO's) principper for agroøkologi og FN's princip om retten til mad, samtidig med at der sikres øget politisk konsekvens og sammenhæng, således at alle aktører i det europæiske fødevaresystem kan gennemføre langsigtet planlægning baseret på realistiske og gennemsigtige SMART-mål; understreger nødvendigheden af hurtige og vidtgående politiske og lovgivningsmæssige ændringer over for den overvældende videnskabelige dokumentation for behovet for at forbedre bæredygtigheden i det nuværende fødevaresystem og de højere omkostninger, vi pådrager os ved manglende handling, og fremhæver betydningen af innovation og bæredygtige praksisser; foreslår, at der tages højde for de respektive basislinjer i de enkelte medlemsstater og de opnåede fremskridt samt deres specifikke (regionale) forhold, samtidig med at udvekslingen af knowhow og bedste praksis blandt medlemsstaterne fremmes; understreger nødvendigheden af at medtage fødevare- og drikkevarekæderne i deres helhed, herunder produktion, forarbejdning, markedsføring, oplagring, transport, distribution, hotel-, restaurations- og oplevelsesbranchen, detailhandel, bortskaffelse og genanvendelse af sekundære råstoffer; kræver, at dette lovgivningsforslag fuldt ud tager hensyn til landbrugsdyrs velfærd, da dette er en integreret del af fødevarernes bæredygtighed; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over meddelelsen om et evidensbaseret forslag til en lovramme for bæredygtige fødevaresystemer, som er baseret på gennemsigtige data og tager den nyeste videnskabelige viden i betragtning; anmoder Kommissionen om at benytte dette forslag til at fastlægge en fremtidsorienteret holistisk, afbalanceret, integreret og miljømæssigt, socialt og økonomisk bæredygtig fælles fødevarepolitik, hvor alle aktører yder deres bidrag med henblik på at reducere miljø- og klimaaftrykket fra EU's fødevaresystem og mindske dets negative indvirkning på biodiversiteten og menneskers og dyrs sundhed og velfærd med henblik på at gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent med tæt på nul forurening senest i 2050 og styrke dets modstandsdygtighed for at sikre fødevaresikkerheden på mellemlang og lang sigt til trods for klimaændringerne; understreger, at det er nødvendigt at sikre økonomisk og social bæredygtighed i hele fødevarekæden, da gode socioøkonomiske udsigter og de forskellige berørte sektorers konkurrenceevne vil bidrage til at opfylde strategiens mål; tilskynder EU til at føre an i en global omstilling til bæredygtighed fra jord til bord baseret på princippet om en multifunktionel landbrugssektor, der er bæredygtig ud fra et miljømæssigt, socialt (herunder sundhedsmæssigt) og økonomisk synspunkt, på FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO's) principper for agroøkologi og FN's princip om retten til mad, samtidig med at der sikres øget politisk konsekvens og sammenhæng, således at alle aktører i det europæiske fødevaresystem kan gennemføre langsigtet planlægning baseret på realistiske og gennemsigtige SMART-mål; understreger nødvendigheden af hurtige og vidtgående politiske og lovgivningsmæssige ændringer over for den overvældende videnskabelige dokumentation for behovet for at forbedre bæredygtigheden i det nuværende fødevaresystem og de højere omkostninger, vi pådrager os ved manglende handling, og fremhæver betydningen af innovation og bæredygtige praksisser; foreslår, at der tages højde for de respektive basislinjer i de enkelte medlemsstater og de opnåede fremskridt samt deres specifikke (regionale) forhold, samtidig med at udvekslingen af knowhow og bedste praksis blandt medlemsstaterne fremmes; understreger nødvendigheden af at medtage fødevare- og drikkevarekæderne i deres helhed, herunder produktion, forarbejdning, markedsføring, oplagring, transport, distribution, hotel-, restaurations- og oplevelsesbranchen, detailhandel, bortskaffelse og genanvendelse af sekundære råstoffer; kræver, at dette lovgivningsforslag fuldt ud tager hensyn til landbrugsdyrs velfærd, da dette er en integreret del af fødevarernes bæredygtighed;

| 4. | støtter udviklingen af strategiske planer for fødevarepolitikken (56), der tjener til at fremme, stimulere og opskalere nye og eksisterende nationale, regionale og lokale fødevarepolitikker, idet der også tages hensyn til det komplekse spørgsmål om fødevarefattigdom i Europa; understreger vigtigheden af, at disse planer understøttes af uafhængig, upartisk videnskab og forskning og inddragelse af interessenter med en bred vifte af perspektiver for at sikre en legitim og inkluderende proces; fremhæver, at der er behov for en ny, tværgående tilgang til forvaltning for at sikre sammenhæng mellem EU's fødevare- og landbrugspolitikker og de politikker, der har indflydelse herpå, såsom handels-, energi-, konkurrence- og klimapolitikker, med henblik på øge synergierne og forhindre og håndtere trade-offs; opfordrer derfor til en struktureret dialog mellem Parlamentet, medlemsstaterne og alle aktører i fødevaresystemet, herunder borgerne, for at udnytte alle de muligheder, som denne strategi giver, og for at drøfte mangler, muligheder og udfordringer i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af en holistisk fælles EU-fødevarepolitik; opfordrer Kommissionen til at fremme en samfundsmæssig dialog om en fælles forståelse af bæredygtighed og de forskellige komponenter heri undervejs i forløbet frem mod fremsættelsen af forslaget til en lovgivningsramme for et bæredygtigt fødevaresystem, som i sidste ende skal baseres på en sammenhængende tilgang til alle aspekter af bæredygtighed; |
| --- | --- |

4.

støtter udviklingen af strategiske planer for fødevarepolitikken (56

| 5. | glæder sig over Kommissionens forslag om at udarbejde en beredskabsplan, som skal sikre fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden med henblik på at koordinere en fælles europæisk reaktion på kriser, der påvirker fødevaresystemer; fastholder, at der er behov for en forebyggende tilgang for at undgå panik og overreaktioner fra mennesker, virksomheder eller medlemsstater; mener, at det vil være et passende svar på de stadig større forventninger til fødevaresikkerhed, der skal imødekommes på europæisk plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at betragte spørgsmål vedrørende strategiske fødevarelagre på samme måde, som den gør det med hensyn til de strategiske råolielagre i hele Unionen; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens forslag om at udarbejde en beredskabsplan, som skal sikre fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden med henblik på at koordinere en fælles europæisk reaktion på kriser, der påvirker fødevaresystemer; fastholder, at der er behov for en forebyggende tilgang for at undgå panik og overreaktioner fra mennesker, virksomheder eller medlemsstater; mener, at det vil være et passende svar på de stadig større forventninger til fødevaresikkerhed, der skal imødekommes på europæisk plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at betragte spørgsmål vedrørende strategiske fødevarelagre på samme måde, som den gør det med hensyn til de strategiske råolielagre i hele Unionen;

| 6. | understreger, at der er behov for handling for at fremme bæredygtigt landbrug, mindske anvendelsen af og risiciene ved pesticider, beskytte og genoprette jordøkosystemer og øge landskabstrækkene på landbrugsarealer, som støtter genopretningen af arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til naturdirektiverne, herunder bestøvere og deres levesteder; minder om, at landbrugets produktivitet og modstandsdygtighed afhænger af en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne for at sikre vores fødevaresystemers bæredygtighed på lang sigt; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der er behov for handling for at fremme bæredygtigt landbrug, mindske anvendelsen af og risiciene ved pesticider, beskytte og genoprette jordøkosystemer og øge landskabstrækkene på landbrugsarealer, som støtter genopretningen af arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til naturdirektiverne, herunder bestøvere og deres levesteder; minder om, at landbrugets produktivitet og modstandsdygtighed afhænger af en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne for at sikre vores fødevaresystemers bæredygtighed på lang sigt;

| 7. | understreger, at europæiske forbrugere, landbrugere og virksomheder har en interesse i en vellykket omstilling til et mere bæredygtigt fødevaresystem; fremhæver, at forbedret information til interessenterne og markedsorienterede landbrugspolitikker kan understøtte denne omstilling; understreger, at den økologiske omstilling inden for fødevareproduktion og det deraf følgende bidrag til modvirkning af klimaændringer kan være en win-win-situation for primærproducenterne, miljøet, økonomien og samfundet som helhed ved at tilvejebringe bæredygtige, sikre, tilstrækkelige, prisoverkommelige, sunde og næringsrige fødevarer og kan opnås ved hjælp af en afbalanceret tilgang, der skaber synergi mellem bæredygtige praksisser og økonomiske muligheder; gentager, at landbruget for at sikre et forholdsmæssigt bidrag fra sektoren bør være en mål- og incitamentsdrevet del af EU's ambition om at bevæge sig i retning af klimaneutralitet senest i midten af dette århundrede, samtidig med at der sættes ind over for emissioner, som er knyttet til europæisk fødevareproduktion og -forbrug, men som genereres uden for Europa; understreger, at landbrugernes deltagelse — og støtten til dem — i klimaindsatsen er af afgørende betydning for at nå de globale modvirkningsmål og verdensmålene for bæredygtig udvikling uden at gå på kompromis med den globale fødevare- og ernæringssikkerhed og uden at lade nogen i stikken; |
| --- | --- |

7.

understreger, at europæiske forbrugere, landbrugere og virksomheder har en interesse i en vellykket omstilling til et mere bæredygtigt fødevaresystem; fremhæver, at forbedret information til interessenterne og markedsorienterede landbrugspolitikker kan understøtte denne omstilling; understreger, at den økologiske omstilling inden for fødevareproduktion og det deraf følgende bidrag til modvirkning af klimaændringer kan være en win-win-situation for primærproducenterne, miljøet, økonomien og samfundet som helhed ved at tilvejebringe bæredygtige, sikre, tilstrækkelige, prisoverkommelige, sunde og næringsrige fødevarer og kan opnås ved hjælp af en afbalanceret tilgang, der skaber synergi mellem bæredygtige praksisser og økonomiske muligheder; gentager, at landbruget for at sikre et forholdsmæssigt bidrag fra sektoren bør være en mål- og incitamentsdrevet del af EU's ambition om at bevæge sig i retning af klimaneutralitet senest i midten af dette århundrede, samtidig med at der sættes ind over for emissioner, som er knyttet til europæisk fødevareproduktion og -forbrug, men som genereres uden for Europa; understreger, at landbrugernes deltagelse — og støtten til dem — i klimaindsatsen er af afgørende betydning for at nå de globale modvirkningsmål og verdensmålene for bæredygtig udvikling uden at gå på kompromis med den globale fødevare- og ernæringssikkerhed og uden at lade nogen i stikken;

| 8. | fremhæver behovet for at sikre sammenhæng mellem jord til bord-strategien og målene i den europæiske grønne pagt, herunder vedrørende klima, biodiversitet, nulforurening og sundhed; understreger, at opretholdelse og forbedring af biodiversiteten er helt afgørende for at sikre EU's og verdens fødevaresikkerhed, og at sammenhængen med EU's biodiversitetsstrategi, herunder bidraget fra Natura 2000 og beskyttede havområder til at støtte sund fødevareproduktion og overensstemmelsen for så vidt angår den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, EU's handelspolitikker og EU's bioøkonomiske strategi skal sikres; fremhæver, at verdensmålene for bæredygtig udvikling frembyder en relevant ramme for på en sammenhængende og systemisk måde at integrere miljømæssige, sociale og økonomiske mål og muliggøre udformningen af tværgående politikker, der bedre afspejler den indbyrdes sammenhæng mellem de enkelte politiske mål; minder om, at den sociale dimension skal integreres fuldt ud i alle fremtidige initiativer under jord til bord-strategien sammen med den økonomiske og miljømæssige dimension for at opnå den stærkt tiltrængte politikkohærens for bæredygtig udvikling; insisterer på, at forbedring af arbejdsvilkårene i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) otte grundlæggende konventioner, kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse bør medtages som bæredygtighedskriterier; |
| --- | --- |

8.

fremhæver behovet for at sikre sammenhæng mellem jord til bord-strategien og målene i den europæiske grønne pagt, herunder vedrørende klima, biodiversitet, nulforurening og sundhed; understreger, at opretholdelse og forbedring af biodiversiteten er helt afgørende for at sikre EU's og verdens fødevaresikkerhed, og at sammenhængen med EU's biodiversitetsstrategi, herunder bidraget fra Natura 2000 og beskyttede havområder til at støtte sund fødevareproduktion og overensstemmelsen for så vidt angår den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, EU's handelspolitikker og EU's bioøkonomiske strategi skal sikres; fremhæver, at verdensmålene for bæredygtig udvikling frembyder en relevant ramme for på en sammenhængende og systemisk måde at integrere miljømæssige, sociale og økonomiske mål og muliggøre udformningen af tværgående politikker, der bedre afspejler den indbyrdes sammenhæng mellem de enkelte politiske mål; minder om, at den sociale dimension skal integreres fuldt ud i alle fremtidige initiativer under jord til bord-strategien sammen med den økonomiske og miljømæssige dimension for at opnå den stærkt tiltrængte politikkohærens for bæredygtig udvikling; insisterer på, at forbedring af arbejdsvilkårene i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) otte grundlæggende konventioner, kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse bør medtages som bæredygtighedskriterier;

Opbygning af fødevarekæden, så den fungerer for borgerne, arbejdstagerne, producenterne, distributørerne og miljøet

Opbygning af fødevarekæden, så den fungerer for borgerne, arbejdstagerne, producenterne, distributørerne og miljøet

| 9. | glæder sig over beslutningen om at revidere direktivet om bæredygtig brug af pesticider og målene for reduktion af pesticider, tab af næringsstoffer fra både organiske og mineralske kilder og salg af antibiotika og er overbevist om, at disse mål sagtens kan nås, men at muligheden for at nå dem afhænger af, at der findes sikrere, effektive og virkningsfulde alternativer; fremhæver betydningen af yderligere helhedsorienteret uddannelse og kommunikation, herunder gennem rådgivningstjenester, for at opnå denne omstilling; understreger nødvendigheden af, at disse reduktionsmål er bindende, og vigtigheden af at forfølge dem ved hjælp af holistiske, forebyggende og cirkulære tilgange, såsom økologiske og agroøkologiske metoder, innovative bæredygtige landbrugsmetoder, gennemførelse af præcisionslandbrug og integreret afgrøde- og skadedyrsbekæmpelse, hvor det er relevant, og anvendelse af bæredygtige alternativer understøttet af et livscyklusperspektiv; fremhæver behovet for at indføre hurtige procedurer for evaluering, godkendelse og registrering af ikkekemiske lavrisikopesticider, samtidig med at det sikres, at vurderingen af dem er underlagt samme grad af strenghed som gælder for andre stoffer; fastholder, at hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med sine klimatiske og landbrugsproduktionsmæssige karakteristika bør opstille solide, virkningsfulde og tidsbestemte kvantitative reduktionsmål i forbindelse med gennemgangen af de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og andre relevante politikinstrumenter med ambitionen om at reducere landbrugets emissioner til jorden, grundvandet, overfladevandet og luften til nul i overensstemmelse med den grønne pagts ambition om nul forurening ledsaget af veldefinerede afgrødespecifikke støtteforanstaltninger, der sikrer ansvarlighed og mulighed for håndhævelse på alle niveauer og anvendelse af uafhængige og fuldstændige data til at bidrage til at nå disse mål samt støtte og uddannelse til gennemførelse på bedriftsniveau og yderligere forskning og udvikling med henblik på innovative og bæredygtige løsninger for landbruget; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at forbedre deres systemer for ordentligt tilsyn med, overvågning og håndhævelse af reglerne om brug af pesticider og til at forbedre kommunikationen med og øge bevidstheden hos slutbrugerne heraf; gentager sin opfordring til, at ovennævnte delmål og mål omsættes til lovgivning, herunder gennem revisionen af direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider, og opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvordan den vil behandle de enkelte medlemsstaters bidrag til de bindende EU-dækkende mål, samtidig med at der sikres lige vilkår, og til at præcisere basislinjerne for disse mål, idet der tages hensyn til de forskellige udgangspunkter, de bestræbelser, der er gjort, og særegenhederne i hver enkelt medlemsstat, og klart udpege de mange ikkesyntetiske og andre alternativer, der allerede er kendt i dag, deres tilgængelighed og indvirkning på sektorens rentabilitet, på landbrugernes indkomster og på fødevaresikkerheden, og anmoder Kommissionen om at udarbejde et udkast til en plan for minimering af syntetiske input i landbruget; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at være særligt opmærksomme på de specifikke betingelser, der gælder for brugen af pesticider i grundvandsbeskyttelseszoner, gennem bedre kommunikation, overvågning og inspektioner; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over beslutningen om at revidere direktivet om bæredygtig brug af pesticider og målene for reduktion af pesticider, tab af næringsstoffer fra både organiske og mineralske kilder og salg af antibiotika og er overbevist om, at disse mål sagtens kan nås, men at muligheden for at nå dem afhænger af, at der findes sikrere, effektive og virkningsfulde alternativer; fremhæver betydningen af yderligere helhedsorienteret uddannelse og kommunikation, herunder gennem rådgivningstjenester, for at opnå denne omstilling; understreger nødvendigheden af, at disse reduktionsmål er bindende, og vigtigheden af at forfølge dem ved hjælp af holistiske, forebyggende og cirkulære tilgange, såsom økologiske og agroøkologiske metoder, innovative bæredygtige landbrugsmetoder, gennemførelse af præcisionslandbrug og integreret afgrøde- og skadedyrsbekæmpelse, hvor det er relevant, og anvendelse af bæredygtige alternativer understøttet af et livscyklusperspektiv; fremhæver behovet for at indføre hurtige procedurer for evaluering, godkendelse og registrering af ikkekemiske lavrisikopesticider, samtidig med at det sikres, at vurderingen af dem er underlagt samme grad af strenghed som gælder for andre stoffer; fastholder, at hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med sine klimatiske og landbrugsproduktionsmæssige karakteristika bør opstille solide, virkningsfulde og tidsbestemte kvantitative reduktionsmål i forbindelse med gennemgangen af de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og andre relevante politikinstrumenter med ambitionen om at reducere landbrugets emissioner til jorden, grundvandet, overfladevandet og luften til nul i overensstemmelse med den grønne pagts ambition om nul forurening ledsaget af veldefinerede afgrødespecifikke støtteforanstaltninger, der sikrer ansvarlighed og mulighed for håndhævelse på alle niveauer og anvendelse af uafhængige og fuldstændige data til at bidrage til at nå disse mål samt støtte og uddannelse til gennemførelse på bedriftsniveau og yderligere forskning og udvikling med henblik på innovative og bæredygtige løsninger for landbruget; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at forbedre deres systemer for ordentligt tilsyn med, overvågning og håndhævelse af reglerne om brug af pesticider og til at forbedre kommunikationen med og øge bevidstheden hos slutbrugerne heraf; gentager sin opfordring til, at ovennævnte delmål og mål omsættes til lovgivning, herunder gennem revisionen af direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider, og opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvordan den vil behandle de enkelte medlemsstaters bidrag til de bindende EU-dækkende mål, samtidig med at der sikres lige vilkår, og til at præcisere basislinjerne for disse mål, idet der tages hensyn til de forskellige udgangspunkter, de bestræbelser, der er gjort, og særegenhederne i hver enkelt medlemsstat, og klart udpege de mange ikkesyntetiske og andre alternativer, der allerede er kendt i dag, deres tilgængelighed og indvirkning på sektorens rentabilitet, på landbrugernes indkomster og på fødevaresikkerheden, og anmoder Kommissionen om at udarbejde et udkast til en plan for minimering af syntetiske input i landbruget; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at være særligt opmærksomme på de specifikke betingelser, der gælder for brugen af pesticider i grundvandsbeskyttelseszoner, gennem bedre kommunikation, overvågning og inspektioner;

| 10. | understreger den centrale rolle, som integreret bekæmpelse af skadegørere (IPM) spiller med hensyn til at mindske afhængigheden af pesticider, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at det anvendes, og at gennemførelsen heraf vurderes og overvåges systematisk; opfordrer medlemsstaterne til at omsætte de generelle IPM-principper til praktiske og målbare kriterier og til at verificere disse kriterier på bedriftsniveau og opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne rent faktisk implementerer disse IPM-principper via deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; opfordrer dem indtrængende til at medtage veldefinerede og skræddersyede foranstaltninger og praksisser for hver enkelt afgrøde, såsom bælter af vilde blomster, som basislinje med henblik på at vende udviklingen med hensyn til brug af pesticider og skadegørernes resistens; opfordrer detailhandlerne i fødevarekæden til proaktivt at samarbejde med landbrugerne om gennemførelse og opskalering af alle til rådighed værende IPM-praksisser og -metoder for hver enkelt afgrøde i deres forsyningskæde og til at rapportere om deres eget bidrag til målene og reduktionsmålene som led i deres miljømæssige, sociale og forvaltningsmæssige rapportering; |
| --- | --- |

10.

understreger den centrale rolle, som integreret bekæmpelse af skadegørere (IPM) spiller med hensyn til at mindske afhængigheden af pesticider, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at det anvendes, og at gennemførelsen heraf vurderes og overvåges systematisk; opfordrer medlemsstaterne til at omsætte de generelle IPM-principper til praktiske og målbare kriterier og til at verificere disse kriterier på bedriftsniveau og opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne rent faktisk implementerer disse IPM-principper via deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; opfordrer dem indtrængende til at medtage veldefinerede og skræddersyede foranstaltninger og praksisser for hver enkelt afgrøde, såsom bælter af vilde blomster, som basislinje med henblik på at vende udviklingen med hensyn til brug af pesticider og skadegørernes resistens; opfordrer detailhandlerne i fødevarekæden til proaktivt at samarbejde med landbrugerne om gennemførelse og opskalering af alle til rådighed værende IPM-praksisser og -metoder for hver enkelt afgrøde i deres forsyningskæde og til at rapportere om deres eget bidrag til målene og reduktionsmålene som led i deres miljømæssige, sociale og forvaltningsmæssige rapportering;

| 11. | mener, at det, selv om EU har et af de strengeste systemer i verden, er nødvendigt at forbedre både selve forordningen om godkendelse af pesticider og gennemførelsen af den; minder om sin beslutning om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider og forventer (57), at Kommissionen og medlemsstaterne hurtigst muligt forholder sig til alle opfordringerne heri; understreger, at den lovgivningsmæssige ramme bør tilskynde til innovation og forskning med henblik på at udvikle bedre og sikrere plantebeskyttelsesmidler og alternativer; påpeger, at Kommissionen, Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) ud over at revidere direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider for at mindske anvendelsen af og risiciene ved pesticider bør forbedre miljørisikovurderingen for plantebeskyttelsesmidler, bl.a. ved at tage højde for pesticiders indvirkning på vandkvaliteten og drikkevandskilderne, herunder kumulative og synergistiske effekter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en passende vurdering af de fremskridt, der er gjort hen imod politiske mål, og til at forbedre de harmoniserede risikoindikatorer, der er fastsat i Kommissionens direktiv (EU) 2019/782 (58), således at de også omfatter toksicitet, persistens og bioakkumulering, og til at tage højde for landbrugsarealerne eller mængderne af aktivstoffer og måden, hvorpå plantebeskyttelsesmidlerne anvendes, med henblik på effektivt at mindske anvendelsen af syntetiske pesticider og tungmetaller i konventionelt og økologisk landbrug, samt til at vedtage klare videnskabeligt baserede kriterier for, hvad der skal betegnes som uacceptable virkninger på miljøet, under hensyntagen til den reelle eksponering (akut og kronisk) for mange forskellige plantebeskyttelsesmidler, herunder kumulative og synergistiske effekter; fastholder, at profylaktisk brug af pesticider, herunder frøbehandling med systemiske pesticider, bør begrænses mest muligt, hvis det udgør en fare for menneskers sundhed eller for miljøet; opfordrer Kommissionen til at forelægge sit lovforslag om pesticiddata senest medio 2022; |
| --- | --- |

11.

mener, at det, selv om EU har et af de strengeste systemer i verden, er nødvendigt at forbedre både selve forordningen om godkendelse af pesticider og gennemførelsen af den; minder om sin beslutning om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider og forventer (57

58

| 12. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1107/2009 anvendes behørigt, og derved bl.a. at sikre en minimumsstandard for underretning om godkendelse af pesticider i nødsituationer, herunder kravet om, at medlemsstaterne fremlægger fuldstændige og detaljerede forklaringer og offentliggør disse underretninger; glæder sig over EFSA's rolle i gennemgangen af disse undtagelser; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1107/2009 anvendes behørigt, og derved bl.a. at sikre en minimumsstandard for underretning om godkendelse af pesticider i nødsituationer, herunder kravet om, at medlemsstaterne fremlægger fuldstændige og detaljerede forklaringer og offentliggør disse underretninger; glæder sig over EFSA's rolle i gennemgangen af disse undtagelser;

| 13. | opfordrer til, at der fuldt ud tages højde for pesticiders kumulative og synergistiske effekter ved fastsættelsen af maksimalgrænseværdier samt til, at der i højere grad tages hensyn til kriterierne om risici for dyrs sundhed og miljøet ved vurderingen af ansøgninger om nye maksimalgrænseværdier i overensstemmelse med artikel 14 i MRL-forordningen; opfordrer til, at data, der indsamles via biologisk overvågning efter markedsføring, anvendes til at verificere nøjagtigheden af de beregnede pesticideksponeringsgrænseværdier for fastsættelse af maksimalgrænseværdier og af acceptable eksponeringsniveauer for arbejdstagere i landbruget, indbyggere, andre tilstedeværende personer og forbrugere samt for landbrugsdyr; understreger, at det er nødvendigt fortsat at lægge stor vægt på beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed i fremtidige EU-lovgivningsinitiativer i forbindelse med anvendelsen af pesticider; minder om vigtigheden af at sikre, at alle arbejdstagere modtager værnemidler samt omfattende information om og uddannelse i brugen af og de farer, der er forbundet med brugen af pesticider; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at hver enkelt landarbejder kan få adgang til officiel dokumentation for, hvilken type pesticid der anvendes under vedkommendes arbejdsaktivitet; understreger, at det for at nå disse mål er afgørende at revidere direktiv 2004/37/EF om kræftfremkaldende stoffer eller mutagener under arbejdet (59), direktiv 2009/128/EF om bæredygtig anvendelse af pesticider og direktiv 98/24/EF om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (60); |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at der fuldt ud tages højde for pesticiders kumulative og synergistiske effekter ved fastsættelsen af maksimalgrænseværdier samt til, at der i højere grad tages hensyn til kriterierne om risici for dyrs sundhed og miljøet ved vurderingen af ansøgninger om nye maksimalgrænseværdier i overensstemmelse med artikel 14 i MRL-forordningen; opfordrer til, at data, der indsamles via biologisk overvågning efter markedsføring, anvendes til at verificere nøjagtigheden af de beregnede pesticideksponeringsgrænseværdier for fastsættelse af maksimalgrænseværdier og af acceptable eksponeringsniveauer for arbejdstagere i landbruget, indbyggere, andre tilstedeværende personer og forbrugere samt for landbrugsdyr; understreger, at det er nødvendigt fortsat at lægge stor vægt på beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed i fremtidige EU-lovgivningsinitiativer i forbindelse med anvendelsen af pesticider; minder om vigtigheden af at sikre, at alle arbejdstagere modtager værnemidler samt omfattende information om og uddannelse i brugen af og de farer, der er forbundet med brugen af pesticider; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at hver enkelt landarbejder kan få adgang til officiel dokumentation for, hvilken type pesticid der anvendes under vedkommendes arbejdsaktivitet; understreger, at det for at nå disse mål er afgørende at revidere direktiv 2004/37/EF om kræftfremkaldende stoffer eller mutagener under arbejdet (59

60

| 14. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at skride til handling for at nedbringe tabet af næringsstoffer med mindst 50 %, samtidig med at det sikres, at jordens frugtbarhed ikke forringes; er overbevist om, at dette bedst kan opnås gennem lukning af næringsstofkredsløb, genvinding og genbrug af næringsstoffer og tilskyndelse til og belønning af landbrugere for at plante bælgplanter; fastholder, at der med dette for øje er behov for retligt bindende lovgivningsinitiativer samt foranstaltninger, der sigter mod at sætte landbrugerne i stand til at forbedre forvaltningen af næringsstoffer; understreger vigtigheden af at forfølge disse mål gennem holistiske og cirkulære tilgange til forvaltningen af næringsstoffer såsom agroøkologiske metoder og intelligent landbrug, der kan gavne både jordkvaliteten og biodiversiteten og hjælpe landbrugerne med at bringe deres afhængighed af mineralske gødningsstoffer til ophør og mindske fosfor- og kvælstofstrømmene; påpeger, at reduktionen af ineffektiv gødskning og udfasningen af overdreven gødskning bør tage højde for de klima- og miljømæssige virkninger af forskellige gødningsstoffer, herunder forekomsten af tungmetaller; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i deres strategiske planer at fremlægge foranstaltninger til fremme af effektiv forvaltning og cirkularitet af næringsstoffer samt til kraftigt at støtte uddannelse af landbrugskonsulenter og landbrugere og til at benytte reformen af den fælles landbrugspolitik som en mulighed for at begrænse udledningen af ammoniak (NH3) fra landbrugssektoren; understreger, at en bedre forvaltning af næringsstoffer er til gavn for både økonomien og miljøet; fremhæver betydningen af at anvende moderne og innovative teknologier og løsninger, såsom præcisionslandbrug, målrettet gødskning, der er tilpasset planternes behov, og rådgivning vedrørende plantenæringsstoffer og støtte til forvaltning heraf, såvel som nødvendigheden af at installere bredbånd i landdistrikterne til dette formål; mener, at der bør ydes støtte til bæredygtige forretningsmodeller for landbrugere for at hjælpe med genvinding, genanvendelse og genbrug af næringsstoffer fra affaldsstrømme, der ikke indeholder forurenende stoffer; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at skride til handling for at nedbringe tabet af næringsstoffer med mindst 50 %, samtidig med at det sikres, at jordens frugtbarhed ikke forringes; er overbevist om, at dette bedst kan opnås gennem lukning af næringsstofkredsløb, genvinding og genbrug af næringsstoffer og tilskyndelse til og belønning af landbrugere for at plante bælgplanter; fastholder, at der med dette for øje er behov for retligt bindende lovgivningsinitiativer samt foranstaltninger, der sigter mod at sætte landbrugerne i stand til at forbedre forvaltningen af næringsstoffer; understreger vigtigheden af at forfølge disse mål gennem holistiske og cirkulære tilgange til forvaltningen af næringsstoffer såsom agroøkologiske metoder og intelligent landbrug, der kan gavne både jordkvaliteten og biodiversiteten og hjælpe landbrugerne med at bringe deres afhængighed af mineralske gødningsstoffer til ophør og mindske fosfor- og kvælstofstrømmene; påpeger, at reduktionen af ineffektiv gødskning og udfasningen af overdreven gødskning bør tage højde for de klima- og miljømæssige virkninger af forskellige gødningsstoffer, herunder forekomsten af tungmetaller; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i deres strategiske planer at fremlægge foranstaltninger til fremme af effektiv forvaltning og cirkularitet af næringsstoffer samt til kraftigt at støtte uddannelse af landbrugskonsulenter og landbrugere og til at benytte reformen af den fælles landbrugspolitik som en mulighed for at begrænse udledningen af ammoniak (NH3

| 15. | understreger, at der for at nå målene for reduktion af anvendelsen af og de dermed forbundne risici ved kemiske pesticider og reduktion af tab af næringsstoffer skal være sikrere alternativer til rådighed for at tilsikre, at der findes en fungerende plantebeskyttelsesværktøjskasse; fremhæver imidlertid betydningen af uddannelse for at sikre en korrekt anvendelse af forebyggende foranstaltninger; opfordrer til øget forskning i og udvikling af alternative plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, mere resistente sorter, der kræver mindre input for at sikre stabile udbytter, og digitale værktøjer såvel som incitamenter til anvendelse af metoder og teknologier såsom præcisionslandbrug; anmoder Kommissionen om at fremskynde og forenkle vedtagelsen af nye plantesundhedsløsninger, herunder plantebeskyttelsesmidler med ringere virkning, såsom lavrisikostoffer eller biologiske løsninger, og til at indføre en definition og en særskilt kategori for naturlige stoffer i den horisontale lovgivning samt til at engagere sig i initiativer med henblik på at finde alternative måder at vurdere disse lavrisikostoffer, basisstoffer og naturligt forekommende stoffer på; understreger endvidere, at en reduceret anvendelse af pesticider skal modsvares af øget tilgængelighed på markedet af bæredygtige alternativer med effektivitet inden for plantesundhedsbeskyttelse, der svarer til kemiske pesticider, for at undgå, at planteskadegørerne spreder sig; opfordrer desuden til foranstaltninger, der fremmer brugen af New Approach Methodologies (NAMs) ved kemikalierisikovurderinger af fødevarer og foderstoffer, hvilket mindsker behovet for dyreforsøg og i sidste ende bidrager til, at dyreforsøg kan udfases fuldstændigt; |
| --- | --- |

15.

understreger, at der for at nå målene for reduktion af anvendelsen af og de dermed forbundne risici ved kemiske pesticider og reduktion af tab af næringsstoffer skal være sikrere alternativer til rådighed for at tilsikre, at der findes en fungerende plantebeskyttelsesværktøjskasse; fremhæver imidlertid betydningen af uddannelse for at sikre en korrekt anvendelse af forebyggende foranstaltninger; opfordrer til øget forskning i og udvikling af alternative plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, mere resistente sorter, der kræver mindre input for at sikre stabile udbytter, og digitale værktøjer såvel som incitamenter til anvendelse af metoder og teknologier såsom præcisionslandbrug; anmoder Kommissionen om at fremskynde og forenkle vedtagelsen af nye plantesundhedsløsninger, herunder plantebeskyttelsesmidler med ringere virkning, såsom lavrisikostoffer eller biologiske løsninger, og til at indføre en definition og en særskilt kategori for naturlige stoffer i den horisontale lovgivning samt til at engagere sig i initiativer med henblik på at finde alternative måder at vurdere disse lavrisikostoffer, basisstoffer og naturligt forekommende stoffer på; understreger endvidere, at en reduceret anvendelse af pesticider skal modsvares af øget tilgængelighed på markedet af bæredygtige alternativer med effektivitet inden for plantesundhedsbeskyttelse, der svarer til kemiske pesticider, for at undgå, at planteskadegørerne spreder sig; opfordrer desuden til foranstaltninger, der fremmer brugen af New Approach Methodologies (NAMs) ved kemikalierisikovurderinger af fødevarer og foderstoffer, hvilket mindsker behovet for dyreforsøg og i sidste ende bidrager til, at dyreforsøg kan udfases fuldstændigt;

| 16. | gentager, at det er af afgørende betydning at beskytte bier og andre bestøvere mod de skadelige virkninger af pesticider og sygdomme; minder om sin indsigelse af 23. oktober 2019 (61) og gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre, at revisionen af vejledningen om bier og de fremtidige gennemførelsesretsakter ikke fører til et lavere niveau af beskyttelse af bier end det, der er fastsat i EFSA's vejledning vedrørende bier fra 2013, og er baseret på den nyeste videnskabelige og tekniske viden, og foreslår derfor, at der foretages en ændring af de ensartede principper, ikke blot hvad angår akut toksicitet for honningbier, men som minimum også med hensyn til kronisk toksicitet og larvestoksicitet for honningbier og akut toksicitet for humlebier; bemærker, at EFSA er i færd med at udforme sit eget modelleringssystem, ApisRAM, som ser ud til at være mere i tråd med honningbiernes biologi end BeeHAVE og mindre åbent for interessekonflikter; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at revurdere de stoffer, der virker på samme måde som neonicotinoider; |
| --- | --- |

16.

gentager, at det er af afgørende betydning at beskytte bier og andre bestøvere mod de skadelige virkninger af pesticider og sygdomme; minder om sin indsigelse af 23. oktober 2019 (61

| 17. | gentager sin opfordring til, at der fastsættes en bestøverindikator (62) og et retableringsmål; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en ny overvågningsramme for bestøvere i hele EU med solide ordninger, der udrulles på medlemsstatsniveau, foreløbige milepæle, klare tidsbestemte målsætninger, indikatorer og mål; understreger, at der skal integreres overvågningsaktiviteter i den nye overvågnings- og evalueringsramme under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

17.

gentager sin opfordring til, at der fastsættes en bestøverindikator (62

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage en systematisk og standardiseret feltovervågning af biodiversiteten på landbrugsjord, herunder bestøvere, der involverer såvel professionelle og landbrugere som naturfagsinteresserede borgere, og til at anvende disse data til at bidrage til at evaluere EU-politikker og gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage en systematisk og standardiseret feltovervågning af biodiversiteten på landbrugsjord, herunder bestøvere, der involverer såvel professionelle og landbrugere som naturfagsinteresserede borgere, og til at anvende disse data til at bidrage til at evaluere EU-politikker og gennemførelsen heraf;

| 19. | minder om vigtigheden af One Health-tilgangen; understreger, at antimikrobiel resistens er en voksende tværnational og grænseoverskridende sundhedstrussel, hvor en koordineret EU-indsats kan gøre en forskel; anerkender den betydelige indsats, der er gjort for at reducere anvendelsen af antimikrobielle stoffer til dyr, hvilket bidrager til den globale indsats for at reducere antibiotikaresistens; fremhæver imidlertid behovet for yderligere at reducere brugen af antibiotika, herunder i fødevareproduktionen; bifalder Kommissionens plan om at reducere det samlede salg af antimikrobielle stoffer til opdrættede dyr og akvakultur med 50 % inden 2030 og understreger, at der skal tages hensyn til de fremskridt, der allerede er gjort på medlemsstatsniveau; påpeger, at der er behov for mellemliggende delmål og klare aktioner og foranstaltninger, herunder anvendelsen af sanktioner som fastsat i EU-retten, for at nå dette mål; minder endvidere om, at det for at nå dette mål er af central betydning at sikre bedre praksis inden for dyrehold, da bedre dyrevelfærd forbedrer dyrs sundhed og dermed reducerer behovet for medicin; mener, at en korrekt gennemførelse af forordningen om veterinærlægemidler (63) og forordning (EU) 2019/4 om foderlægemidler (64) vil reducere brugen af antibiotika yderligere, og opfordrer Kommissionen til at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse; understreger, at antimikrobielle stoffer, med undtagelse af antibiotika reserveret til mennesker, stadig skal være tilgængelige til uundværlig brug, for at sikre, at dyresundhed og -velfærd til enhver tid beskyttes; |
| --- | --- |

19.

minder om vigtigheden af One Health-tilgangen; understreger, at antimikrobiel resistens er en voksende tværnational og grænseoverskridende sundhedstrussel, hvor en koordineret EU-indsats kan gøre en forskel; anerkender den betydelige indsats, der er gjort for at reducere anvendelsen af antimikrobielle stoffer til dyr, hvilket bidrager til den globale indsats for at reducere antibiotikaresistens; fremhæver imidlertid behovet for yderligere at reducere brugen af antibiotika, herunder i fødevareproduktionen; bifalder Kommissionens plan om at reducere det samlede salg af antimikrobielle stoffer til opdrættede dyr og akvakultur med 50 % inden 2030 og understreger, at der skal tages hensyn til de fremskridt, der allerede er gjort på medlemsstatsniveau; påpeger, at der er behov for mellemliggende delmål og klare aktioner og foranstaltninger, herunder anvendelsen af sanktioner som fastsat i EU-retten, for at nå dette mål; minder endvidere om, at det for at nå dette mål er af central betydning at sikre bedre praksis inden for dyrehold, da bedre dyrevelfærd forbedrer dyrs sundhed og dermed reducerer behovet for medicin; mener, at en korrekt gennemførelse af forordningen om veterinærlægemidler (63

64

| 20. | glæder sig over den vægt, der er lagt på behovet for at fortsætte med at reducere det samlede salg i EU af antibiotika i husdyrhold, og understreger, at EU's initiativer på dette område er blevet og vil blive vedtaget under One Health-tilgangen, der anerkender den indbyrdes afhængighed mellem menneskers sundhed og trivsel, og dyr og miljøet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fokusere på yderligere foranstaltninger, der kan muliggøre og tilskynde til bæredygtige innovative løsninger, navnlig forebyggende værktøjer og alternative behandlingsformer; opfordrer til, at der gøres en indsats for at sikre samme standarder for produkter af animalsk oprindelse, der importeres i EU, som dem, der blev etableret ved forordningen om veterinærlægemidler; bemærker, at det som led i revisionen af forordningen om fodertilsætningsstoffer (65) er nødvendigt at behandle spørgsmålet om anvendelsen af stoffer, der i øjeblikket ikke er klassificeret som antibiotika, men som har antibiotikaegenskaber, jf. artikel 4, stk. 14, i forordningen om veterinærlægemidler, og som må anvendes i husdyrbrug og akvakultur til forebyggende formål; henleder opmærksomheden på, at arbejdstagere i fødevarekæden risikerer at pådrage sig AMR-patogener, f.eks. når de anvender »topdressing« -teknikken, når de bruger veterinærlægemidler; understreger behovet for at træffe passende foranstaltninger til at mindske denne alvorlige sundhedsrisiko på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over den vægt, der er lagt på behovet for at fortsætte med at reducere det samlede salg i EU af antibiotika i husdyrhold, og understreger, at EU's initiativer på dette område er blevet og vil blive vedtaget under One Health-tilgangen, der anerkender den indbyrdes afhængighed mellem menneskers sundhed og trivsel, og dyr og miljøet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fokusere på yderligere foranstaltninger, der kan muliggøre og tilskynde til bæredygtige innovative løsninger, navnlig forebyggende værktøjer og alternative behandlingsformer; opfordrer til, at der gøres en indsats for at sikre samme standarder for produkter af animalsk oprindelse, der importeres i EU, som dem, der blev etableret ved forordningen om veterinærlægemidler; bemærker, at det som led i revisionen af forordningen om fodertilsætningsstoffer (65

| 21. | minder om, at landbrug og skovbrug spiller en vigtig rolle i håndtering af tilpasning til og modvirkning af klimaændringer; understreger betydningen af at anerkende og overvåge den væsentlige indvirkning, som landbrug og animalsk produktion har på drivhusgasemissioner og arealanvendelse; understreger behovet for at reducere disse emissioner med henblik på at bidrage til Unionens forpligtelser i forhold til målsætningerne i Parisaftalen; understreger behovet for og potentialet ved at bevare, genoprette og øge de naturlige kulstofdræn og reducere landbrugets emissioner af kuldioxid, methan og nitrogenoxid, navnlig i fodervare- og husdyrsektorerne såvel som i sektoren for organisk og mineralsk gødning, uden at gå yderligere på kompromis med dyrevelfærd og samtidig med, at det sikres, at jordens frugtbarhed ikke forringes; anerkender, at sunde dyr kræver færre naturressourceinput, og at bæredygtig forvaltning af husdyr kan føre til reduktioner af drivhusgasemissionerne; opfordrer til passende og skræddersyede lovgivningsmæssige foranstaltninger og mål for emissioner fra landbrug og relateret arealanvendelse som en del af Klar til 55-pakken for at sikre ambitiøse reduktioner af alle drivhusgasemissioner i disse sektorer, herunder ved at behandle spørgsmålene om husdyrdensiteten i EU og om skjulte emissioner fra arealanvendelse fra importeret foder og fødevarer; opfordrer til en kohærent politiksammensætning for at muliggøre en omstilling mod mere bæredygtige metoder som græsbaseret ekstensiv husdyrproduktion som led i et blandet driftssystem, der respekterer det lokale miljøs bærekapacitet og fremmer biodiversitet; |
| --- | --- |

21.

minder om, at landbrug og skovbrug spiller en vigtig rolle i håndtering af tilpasning til og modvirkning af klimaændringer; understreger betydningen af at anerkende og overvåge den væsentlige indvirkning, som landbrug og animalsk produktion har på drivhusgasemissioner og arealanvendelse; understreger behovet for at reducere disse emissioner med henblik på at bidrage til Unionens forpligtelser i forhold til målsætningerne i Parisaftalen; understreger behovet for og potentialet ved at bevare, genoprette og øge de naturlige kulstofdræn og reducere landbrugets emissioner af kuldioxid, methan og nitrogenoxid, navnlig i fodervare- og husdyrsektorerne såvel som i sektoren for organisk og mineralsk gødning, uden at gå yderligere på kompromis med dyrevelfærd og samtidig med, at det sikres, at jordens frugtbarhed ikke forringes; anerkender, at sunde dyr kræver færre naturressourceinput, og at bæredygtig forvaltning af husdyr kan føre til reduktioner af drivhusgasemissionerne; opfordrer til passende og skræddersyede lovgivningsmæssige foranstaltninger og mål for emissioner fra landbrug og relateret arealanvendelse som en del af Klar til 55-pakken for at sikre ambitiøse reduktioner af alle drivhusgasemissioner i disse sektorer, herunder ved at behandle spørgsmålene om husdyrdensiteten i EU og om skjulte emissioner fra arealanvendelse fra importeret foder og fødevarer; opfordrer til en kohærent politiksammensætning for at muliggøre en omstilling mod mere bæredygtige metoder som græsbaseret ekstensiv husdyrproduktion som led i et blandet driftssystem, der respekterer det lokale miljøs bærekapacitet og fremmer biodiversitet;

| 22. | noterer sig de lovende udviklinger inden for fodertilsætningsstoffer, som bidrager til at reducere drivhusgasemissionerne og udledningen af vand- og luftforurenende stoffer fra husdyrhold; glæder sig i denne henseende over Kommissionens planer om at fremme markedsføringen af bæredygtige og innovative fodertilsætningsstoffer og opfordrer til relevante forskningsprogrammer, som kan støtte den videre udvikling heraf; |
| --- | --- |

22.

noterer sig de lovende udviklinger inden for fodertilsætningsstoffer, som bidrager til at reducere drivhusgasemissionerne og udledningen af vand- og luftforurenende stoffer fra husdyrhold; glæder sig i denne henseende over Kommissionens planer om at fremme markedsføringen af bæredygtige og innovative fodertilsætningsstoffer og opfordrer til relevante forskningsprogrammer, som kan støtte den videre udvikling heraf;

| 23. | påpeger, at omfattende permanente husdyrhold, der er græsningsarealbaserede, skovgræsningsbaserede eller økologiske, og som ofte omfatter græsningsarealer af høj miljømæssig værdi, er centrale elementer i det europæiske fødevaresystem, og at dets kvalitetssystemer er et afgørende element i mange traditionelle landbosamfund, som gør det muligt for dem at gøre produktiv brug af arealer, som ellers ville være blevet opgivet; understreger, at denne form for landbaseret landbrugsproduktion og landbrugsproduktion med lav tæthed kan have mange positive virkninger for miljøet og for bevarelsen af kulturlandskaber, bidrager til at beskytte landdistrikterne mod affolkning og nedlæggelse, bidrager til at modvirke klimaændringer og bidrager til en cirkulær økonomi og genopretning af biodiversiteten og derfor skal støttes og fremmes; understreger, at der bør ydes støtte til landbrugsbedrifter, der går over til mere bæredygtige produktionsformer, og som bevæger sig væk fra landbrugsmetoder, der er præget af høj belægningsgrad og afgrødemonokulturer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens politikker og finansieringsprogrammer støtter det traditionelle europæiske kulturlandskab, såsom skråninger og terrassevinmarker og en omfattende permanent græslandsproduktion, der gavner biodiversiteten; bemærker, at flere medlemsstater i deres rapporter i henhold til habitatdirektivets (66) artikel 17 påpeger, at mange delvist naturlige græsbevoksninger er i dårlig eller utilstrækkelig bevaringsmæssig stand, og at en række bestøvere, som er afhængige af dem, er truet, hvilket bringer bestøvningen i fare; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at omfattende permanente husdyrhold, der er græsningsarealbaserede, skovgræsningsbaserede eller økologiske, og som ofte omfatter græsningsarealer af høj miljømæssig værdi, er centrale elementer i det europæiske fødevaresystem, og at dets kvalitetssystemer er et afgørende element i mange traditionelle landbosamfund, som gør det muligt for dem at gøre produktiv brug af arealer, som ellers ville være blevet opgivet; understreger, at denne form for landbaseret landbrugsproduktion og landbrugsproduktion med lav tæthed kan have mange positive virkninger for miljøet og for bevarelsen af kulturlandskaber, bidrager til at beskytte landdistrikterne mod affolkning og nedlæggelse, bidrager til at modvirke klimaændringer og bidrager til en cirkulær økonomi og genopretning af biodiversiteten og derfor skal støttes og fremmes; understreger, at der bør ydes støtte til landbrugsbedrifter, der går over til mere bæredygtige produktionsformer, og som bevæger sig væk fra landbrugsmetoder, der er præget af høj belægningsgrad og afgrødemonokulturer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens politikker og finansieringsprogrammer støtter det traditionelle europæiske kulturlandskab, såsom skråninger og terrassevinmarker og en omfattende permanent græslandsproduktion, der gavner biodiversiteten; bemærker, at flere medlemsstater i deres rapporter i henhold til habitatdirektivets (66

| 24. | opfordrer til en stærkere harmonisering af de retlige rammer for husdyrhold i EU ved hjælp af fælles, videnskabeligt baserede dyrevelfærdsindikatorer og glæder sig over Kommissionens tilsagn om at evaluere og om nødvendigt revidere den eksisterende lovgivning om dyrevelfærd; understreger vigtigheden af at tage hensyn til de seneste videnskabelige fremskridt inden for dyrevelfærd og af at reagere på offentlig og politisk efterspørgsel samt markedsefterspørgsel efter højere standarder for dyrevelfærd; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag med det formål at udfase brugen af bure i EU's husdyrbrug og med en vurdering af muligheden for en udfasning inden 2027; understreger, at det er nødvendigt, at denne udfasning baseres på en videnskabeligt baseret konsekvensanalyse, og at der sikres en passende overgangsperiode; opfordrer Kommissionen til at vedtage en artsbaseret tilgang, der tager hensyn til og vurderer hvert enkelt dyrs karakteristika, og i henhold til hvilken der bør være opstaldningssystemer, der passer til dyrenes specifikke behov, samtidig med at dyrs og menneskers sundhed beskyttes, arbejdstagerne beskyttes, og der sikres tilstrækkelig støtte og en overgangsperiode med henblik på at bevare landbrugernes og avlernes konkurrenceevne; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til en stærkere harmonisering af de retlige rammer for husdyrhold i EU ved hjælp af fælles, videnskabeligt baserede dyrevelfærdsindikatorer og glæder sig over Kommissionens tilsagn om at evaluere og om nødvendigt revidere den eksisterende lovgivning om dyrevelfærd; understreger vigtigheden af at tage hensyn til de seneste videnskabelige fremskridt inden for dyrevelfærd og af at reagere på offentlig og politisk efterspørgsel samt markedsefterspørgsel efter højere standarder for dyrevelfærd; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag med det formål at udfase brugen af bure i EU's husdyrbrug og med en vurdering af muligheden for en udfasning inden 2027; understreger, at det er nødvendigt, at denne udfasning baseres på en videnskabeligt baseret konsekvensanalyse, og at der sikres en passende overgangsperiode; opfordrer Kommissionen til at vedtage en artsbaseret tilgang, der tager hensyn til og vurderer hvert enkelt dyrs karakteristika, og i henhold til hvilken der bør være opstaldningssystemer, der passer til dyrenes specifikke behov, samtidig med at dyrs og menneskers sundhed beskyttes, arbejdstagerne beskyttes, og der sikres tilstrækkelig støtte og en overgangsperiode med henblik på at bevare landbrugernes og avlernes konkurrenceevne;

| 25. | minder om betydningen af et dyrevelfærdssystem af høj kvalitet, herunder vedrørende transport og slagtning; understreger, at et højt dyrevelfærdsniveau er en integreret del af en bæredygtig udvikling og nødvendigt for at sikre en særlig høj fødevarekvalitet, som fremmer sundere ernæring ved at opfylde forbrugeres krav og desuden bidrager til at bevare biodiversiteten; understreger, at der er behov for en sammenhængende og harmoniseret tilgang, der tager hensyn til menneskers sundhed, miljøet, biodiversiteten, dyresundheden og -velfærden og klimaet på en holistisk og fælles måde, når der henvises til et bæredygtigt fødevaresystem; |
| --- | --- |

25.

minder om betydningen af et dyrevelfærdssystem af høj kvalitet, herunder vedrørende transport og slagtning; understreger, at et højt dyrevelfærdsniveau er en integreret del af en bæredygtig udvikling og nødvendigt for at sikre en særlig høj fødevarekvalitet, som fremmer sundere ernæring ved at opfylde forbrugeres krav og desuden bidrager til at bevare biodiversiteten; understreger, at der er behov for en sammenhængende og harmoniseret tilgang, der tager hensyn til menneskers sundhed, miljøet, biodiversiteten, dyresundheden og -velfærden og klimaet på en holistisk og fælles måde, når der henvises til et bæredygtigt fødevaresystem;

| 26. | mener, at det er vigtigt at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der systematisk ikke overholder reglerne i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af den eksisterende dyrevelfærdslovgivning og, hvor det er nødvendigt, at lukke lovgivningsmæssige huller og fastsætte højere standarder i lovgivningen om dyrevelfærd; understreger, at det er afgørende, at EU tager hensyn til tredjelandes overholdelse af dyrevelfærdsstandarder, navnlig når det drejer sig om importerede produkter; |
| --- | --- |

26.

mener, at det er vigtigt at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der systematisk ikke overholder reglerne i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af den eksisterende dyrevelfærdslovgivning og, hvor det er nødvendigt, at lukke lovgivningsmæssige huller og fastsætte højere standarder i lovgivningen om dyrevelfærd; understreger, at det er afgørende, at EU tager hensyn til tredjelandes overholdelse af dyrevelfærdsstandarder, navnlig når det drejer sig om importerede produkter;

| 27. | fremhæver, at dyr bør føle så lidt angst som muligt i forbindelse med transport og slagtning, og glæder sig derfor over hensigten om at revidere den gældende dyrevelfærdslovgivning vedrørende dyretransport og slagtning af dyr; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme lokale slagteløsninger, herunder mobil slagtning, med mindre enheder og bedre uddannelse af personalet i at undgå lidelser for dyrene; opfordrer Kommissionen til at fremme alternativer til transport af levende dyr, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

27.

fremhæver, at dyr bør føle så lidt angst som muligt i forbindelse med transport og slagtning, og glæder sig derfor over hensigten om at revidere den gældende dyrevelfærdslovgivning vedrørende dyretransport og slagtning af dyr; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme lokale slagteløsninger, herunder mobil slagtning, med mindre enheder og bedre uddannelse af personalet i at undgå lidelser for dyrene; opfordrer Kommissionen til at fremme alternativer til transport af levende dyr, hvor det er muligt;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre og håndhæve relevant EU-lovgivning, navnlig Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter (67); beklager den nuværende manglende overholdelse af EU-Domstolens dom om, at beskyttelse af dyrevelfærd ikke stopper ved EU's ydre grænser, og at dyretransportører, der afrejser fra Den Europæiske Union, derfor også skal overholde EU's dyrevelfærdsregler, når de forlader EU, og påpeger samtidig de vanskeligheder, der er forbundet med håndhævelsen heraf som følge af manglende jurisdiktion i tredjelande; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre og håndhæve relevant EU-lovgivning, navnlig Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter (67

| 29. | minder om, at 70 % af nye sygdomme og pandemier har animalsk oprindelse ifølge IPBES; udtrykker dyb bekymring over den stadig hyppigere fremkomst af zoonotiske sygdomme, som overføres fra dyr til mennesker (antropozoonoser), såsom Q-feber, fugleinfluenza og den nye influenzatype influenza A (H1N1), som forværres af klimaændringer, miljøforringelse, ændringer i arealanvendelsen, skovrydning, ødelæggelse af og pres på biodiversiteten og naturtyper, ulovlig handel med vilde dyr og vores nuværende fødevareproduktions- og forbrugssystemer; understreger, at de dyreproduktionssystemer, som omfatter indespærring af tusindvis af dyr af samme genotype i umiddelbar nærhed af hinanden, kan øge deres modtagelighed for infektionssygdomme og skabe betingelser for fremkomsten og spredningen af zoonotiske sygdomme (68); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde overgangen væk fra denne landbrugspraksis og fra ikkebæredygtig anvendelse af vilde dyr og planter, herunder ulovlig handel, og hen imod bedre forvaltning af veterinærforebyggelse og fremme af høje standarder for dyresundhed og dyrevelfærd, herunder med EU's handelspartnere, med henblik på at forhindre spredning af zoonotiske sygdomme og invasive arter og fremme EU's høje standarder for biosikkerhed som bedste praksis på globalt plan; anerkender, at sygdomsforebyggelse og -beredskab, dvs. tilgængelighed af diagnosticerings-, forebyggelses- og behandlingsmetoder, er afgørende for at inddæmme nye trusler mod menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

29.

minder om, at 70 % af nye sygdomme og pandemier har animalsk oprindelse ifølge IPBES; udtrykker dyb bekymring over den stadig hyppigere fremkomst af zoonotiske sygdomme, som overføres fra dyr til mennesker (antropozoonoser), såsom Q-feber, fugleinfluenza og den nye influenzatype influenza A (H1N1), som forværres af klimaændringer, miljøforringelse, ændringer i arealanvendelsen, skovrydning, ødelæggelse af og pres på biodiversiteten og naturtyper, ulovlig handel med vilde dyr og vores nuværende fødevareproduktions- og forbrugssystemer; understreger, at de dyreproduktionssystemer, som omfatter indespærring af tusindvis af dyr af samme genotype i umiddelbar nærhed af hinanden, kan øge deres modtagelighed for infektionssygdomme og skabe betingelser for fremkomsten og spredningen af zoonotiske sygdomme (68

| 30. | glæder sig over Kommissionens anerkendelse af økologisk landbrug som et af de stærke elementer på EU's vej mod mere bæredygtige fødevaresystemer og ambitionen om at øge EU's landbrugsjord, der er økologisk landbrug, inden 2030; påskønner, at størstedelen af medlemsstaterne allerede har vedtaget mål om at øge det landbrugsareal, som anvendes til økologisk produktion; ser frem til analysen af den økologiske sektor i den overordnede konsekvensanalyse af strategien og understreger betydningen af den europæiske handlingsplan for økologisk landbrug med hensyn til at øge udbredelsen heraf; understreger, at udviklingen og væksten i den økologiske sektor skal ledsages af markedsdrevet udvikling og udvikling af forsyningskæden og foranstaltninger, der stimulerer yderligere efterspørgsel efter økologiske fødevarer og sikrer forbrugernes tillid, sammen med offentlige indkøb, skattemæssige incitamenter og en bred vifte af salgsfremmende foranstaltninger, forskning, innovation, uddannelse og overførsel af videnskabelig viden, hvilket alt sammen vil bidrage til stabiliteten på markedet for økologiske produkter og til en rimelig aflønning af landbrugerne; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over Kommissionens anerkendelse af økologisk landbrug som et af de stærke elementer på EU's vej mod mere bæredygtige fødevaresystemer og ambitionen om at øge EU's landbrugsjord, der er økologisk landbrug, inden 2030; påskønner, at størstedelen af medlemsstaterne allerede har vedtaget mål om at øge det landbrugsareal, som anvendes til økologisk produktion; ser frem til analysen af den økologiske sektor i den overordnede konsekvensanalyse af strategien og understreger betydningen af den europæiske handlingsplan for økologisk landbrug med hensyn til at øge udbredelsen heraf; understreger, at udviklingen og væksten i den økologiske sektor skal ledsages af markedsdrevet udvikling og udvikling af forsyningskæden og foranstaltninger, der stimulerer yderligere efterspørgsel efter økologiske fødevarer og sikrer forbrugernes tillid, sammen med offentlige indkøb, skattemæssige incitamenter og en bred vifte af salgsfremmende foranstaltninger, forskning, innovation, uddannelse og overførsel af videnskabelig viden, hvilket alt sammen vil bidrage til stabiliteten på markedet for økologiske produkter og til en rimelig aflønning af landbrugerne;

| 31. | glæder sig over ideen om at forbedre, tilskynde til og belønne naturlig kulstofbinding i jorden, hvilket allerede er opnået på nogle bedrifter, og belønne landbrugerne yderligere for udvikling og opretholdelse af god landbrugspraksis, der binder kulstof, hvilket bør føre til en forøgelse af kulstofdræn i hele EU; understreger, at landbrugs- og fødevarepolitikker bør lette overgangen til bæredygtigt landbrug ved at belønne landbrugerne for de miljø- og klimamæssige fordele, de frembringer; understreger betydningen af naturbaserede løsninger såsom omfattende sædskifte, samdyrkning, permakultur, agroøkologi og genopretning af økosystemer og navnlig genopretning og vedligeholdelse af tørvemoser med henblik på at øge naturlige kulstofdræn og kulstofbinding; understreger imidlertid, at landbrugs- og produktionsmetoder med betydelige negative indvirkninger på klima, biodiversitet, jordbund, vand, luft og dyrevelfærd ikke bør modtage klimafinansiering eller belønnes; opfordrer Kommissionen til at undersøge en ramme for solid kulstofkvantificering og -certificering, som bør undgå muligheden for misvisende fremstilling, der også er kendt som grønvaskning; opfordrer Kommissionen til at fremlægge flere muligheder for kulstofbindende dyrkning og understreger, at kulstofmarkederne er en del af et langt bredere sæt lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner, og understreger, at ordninger for kulstofbindende dyrkning bør være en del af en incitamentværktøjskasse til at nå klimamålene; opfordrer til, at forslagene er i overensstemmelse med de i den grønne pagt fastsatte dyrevelfærds- og miljømålsætninger og princippet om ikke at gøre skade; støtter den stimulerende udbredelse af regenerative landbrugspraksisser og forbedring af adgangen til teknologier, data, uddannelse og oplysninger og supplementer til landbrugeres indkomst via kulstofbinding og betalinger for økosystemtjenester, hvilket øger deres modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over ideen om at forbedre, tilskynde til og belønne naturlig kulstofbinding i jorden, hvilket allerede er opnået på nogle bedrifter, og belønne landbrugerne yderligere for udvikling og opretholdelse af god landbrugspraksis, der binder kulstof, hvilket bør føre til en forøgelse af kulstofdræn i hele EU; understreger, at landbrugs- og fødevarepolitikker bør lette overgangen til bæredygtigt landbrug ved at belønne landbrugerne for de miljø- og klimamæssige fordele, de frembringer; understreger betydningen af naturbaserede løsninger såsom omfattende sædskifte, samdyrkning, permakultur, agroøkologi og genopretning af økosystemer og navnlig genopretning og vedligeholdelse af tørvemoser med henblik på at øge naturlige kulstofdræn og kulstofbinding; understreger imidlertid, at landbrugs- og produktionsmetoder med betydelige negative indvirkninger på klima, biodiversitet, jordbund, vand, luft og dyrevelfærd ikke bør modtage klimafinansiering eller belønnes; opfordrer Kommissionen til at undersøge en ramme for solid kulstofkvantificering og -certificering, som bør undgå muligheden for misvisende fremstilling, der også er kendt som grønvaskning; opfordrer Kommissionen til at fremlægge flere muligheder for kulstofbindende dyrkning og understreger, at kulstofmarkederne er en del af et langt bredere sæt lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner, og understreger, at ordninger for kulstofbindende dyrkning bør være en del af en incitamentværktøjskasse til at nå klimamålene; opfordrer til, at forslagene er i overensstemmelse med de i den grønne pagt fastsatte dyrevelfærds- og miljømålsætninger og princippet om ikke at gøre skade; støtter den stimulerende udbredelse af regenerative landbrugspraksisser og forbedring af adgangen til teknologier, data, uddannelse og oplysninger og supplementer til landbrugeres indkomst via kulstofbinding og betalinger for økosystemtjenester, hvilket øger deres modstandsdygtighed;

| 32. | understreger betydningen af at garantere sikkerheden og mangfoldigheden af frø og planteformeringsmateriale for at sikre stabile udbytter og plantesorter, der er tilpasset presset fra klimaændringer, herunder traditionelle og lokalt tilpassede sorter, og sorter, der egner sig til økologisk produktion og landbrugssystemer med lavt input, samtidig med at der sikres gennemsigtighed og valgfrihed for landbrugere og adgang til genetiske ressourcer og innovative planteforædlingsteknikker med henblik på at bidrage til sunde frø og beskytte planter mod skadedyr og sygdomme og hjælpe landbrugerne med at tackle de voksende risici som følge af klimaændringer og sikre et incitament til åben innovation gennem plantevariationer; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af at garantere sikkerheden og mangfoldigheden af frø og planteformeringsmateriale for at sikre stabile udbytter og plantesorter, der er tilpasset presset fra klimaændringer, herunder traditionelle og lokalt tilpassede sorter, og sorter, der egner sig til økologisk produktion og landbrugssystemer med lavt input, samtidig med at der sikres gennemsigtighed og valgfrihed for landbrugere og adgang til genetiske ressourcer og innovative planteforædlingsteknikker med henblik på at bidrage til sunde frø og beskytte planter mod skadedyr og sygdomme og hjælpe landbrugerne med at tackle de voksende risici som følge af klimaændringer og sikre et incitament til åben innovation gennem plantevariationer;

| 33. | gør opmærksom på de potentielle negative virkninger af koncentration og monopolisering i frøsektoren og opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at fastlægge foranstaltninger til bekæmpelse af dem; understreger i denne forbindelse betydningen af åben innovation gennem rettigheder for planteforædlere og bemærker med bekymring de skadelige virkninger af omfattende patenter i frøsektoren; mener, at ikkekommerciel produktion og private borgeres og småproducenters brug af traditionelle og lokalt tilpassede frøsorter ikke bør være omfattet af uforholdsmæssigt streng EU- og national lovgivning; understreger betydningen af at bevare et stærkt indre marked for EU's frøsektor; |
| --- | --- |

33.

gør opmærksom på de potentielle negative virkninger af koncentration og monopolisering i frøsektoren og opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at fastlægge foranstaltninger til bekæmpelse af dem; understreger i denne forbindelse betydningen af åben innovation gennem rettigheder for planteforædlere og bemærker med bekymring de skadelige virkninger af omfattende patenter i frøsektoren; mener, at ikkekommerciel produktion og private borgeres og småproducenters brug af traditionelle og lokalt tilpassede frøsorter ikke bør være omfattet af uforholdsmæssigt streng EU- og national lovgivning; understreger betydningen af at bevare et stærkt indre marked for EU's frøsektor;

| 34. | opfordrer til øget koordinering på EU-plan for at fremme bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den genetiske mangfoldighed og til etablering af en fælles EU-platform for udveksling af oplysninger om bevarede genetiske ressourcer; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til øget koordinering på EU-plan for at fremme bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den genetiske mangfoldighed og til etablering af en fælles EU-platform for udveksling af oplysninger om bevarede genetiske ressourcer;

| 35. | glæder sig over meddelelsen om revision af markedsføringsreglerne for traditionelle og lokalt tilpassede afgrødesorter med henblik på at bidrage til deres bevarelse og en bæredygtig anvendelse af dem; understreger behovet for at fremme registreringen af frøsorter, herunder til økologisk landbrug, og sikre lettere markedsadgang for traditionelle og lokalt tilpassende sorter. |
| --- | --- |

35.

glæder sig over meddelelsen om revision af markedsføringsreglerne for traditionelle og lokalt tilpassede afgrødesorter med henblik på at bidrage til deres bevarelse og en bæredygtig anvendelse af dem; understreger behovet for at fremme registreringen af frøsorter, herunder til økologisk landbrug, og sikre lettere markedsadgang for traditionelle og lokalt tilpassende sorter.

| 36. | noterer sig undersøgelsen af status for nye genomteknikker i henhold til EU-retten og i lyset af Domstolens dom i sag C-528/16 (SWD(2021)0092) og Kommissionens meddelelse om, at den agter at iværksætte en lovgivningsmæssig politisk foranstaltning, herunder en konsekvensanalyse og offentlig høring om planter, der er afledt af visse nye genomteknikker, med henblik på at opretholde et højt niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og miljøet, samtidig med at de potentielle fordele ved videnskab og innovation udnyttes, navnlig for at bidrage til bæredygtighed og til bæredygtighedsmålene for den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien; fremhæver forsigtighedsprincippet og behovet for at sikre gennemsigtighed og valgfrihed for landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og forbrugere og understreger, at denne politiske indsats bør omfatte risikovurderinger og en omfattende oversigt over og vurdering af mulighederne for sporbarhed og mærkning med henblik på at opnå korrekt myndighedstilsyn og give forbrugerne relevante oplysninger, herunder vedrørende produkter fra tredjelande, for at sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

36.

noterer sig undersøgelsen af status for nye genomteknikker i henhold til EU-retten og i lyset af Domstolens dom i sag C-528/16 (SWD(2021)0092) og Kommissionens meddelelse om, at den agter at iværksætte en lovgivningsmæssig politisk foranstaltning, herunder en konsekvensanalyse og offentlig høring om planter, der er afledt af visse nye genomteknikker, med henblik på at opretholde et højt niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og miljøet, samtidig med at de potentielle fordele ved videnskab og innovation udnyttes, navnlig for at bidrage til bæredygtighed og til bæredygtighedsmålene for den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien; fremhæver forsigtighedsprincippet og behovet for at sikre gennemsigtighed og valgfrihed for landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og forbrugere og understreger, at denne politiske indsats bør omfatte risikovurderinger og en omfattende oversigt over og vurdering af mulighederne for sporbarhed og mærkning med henblik på at opnå korrekt myndighedstilsyn og give forbrugerne relevante oplysninger, herunder vedrørende produkter fra tredjelande, for at sikre lige konkurrencevilkår;

| 37. | gentager sin opfordring til Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge et nyt lovforslag om emnet kloning og »klonede fødevarer«; insisterer på, at dette forslag bør indeholde et forbud mod kloning, et forbud mod markedsføring og import af klonede dyr, deres formeringsmateriale og deres efterkommere og et forbud mod markedsføring og import af fødevarer fra klonede dyr og deres efterkommere; beklager dybt den manglende indsats for at regulere kloner og deres efterkommere og gentager, at naturlig eller kunstig avl eller avlsprocedurer, som medfører eller sandsynligvis vil medføre lidelse eller skade på et hvilket som helst af de pågældende dyr, ikke må anvendes, og at det er nødvendigt at sikre, at fødevarer fra klonede dyr og deres efterkommere ikke kommer ind i fødevarekæden; |
| --- | --- |

37.

gentager sin opfordring til Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge et nyt lovforslag om emnet kloning og »klonede fødevarer«; insisterer på, at dette forslag bør indeholde et forbud mod kloning, et forbud mod markedsføring og import af klonede dyr, deres formeringsmateriale og deres efterkommere og et forbud mod markedsføring og import af fødevarer fra klonede dyr og deres efterkommere; beklager dybt den manglende indsats for at regulere kloner og deres efterkommere og gentager, at naturlig eller kunstig avl eller avlsprocedurer, som medfører eller sandsynligvis vil medføre lidelse eller skade på et hvilket som helst af de pågældende dyr, ikke må anvendes, og at det er nødvendigt at sikre, at fødevarer fra klonede dyr og deres efterkommere ikke kommer ind i fødevarekæden;

| 38. | fremhæver den vigtige rolle, som de europæiske landbrugere spiller med hensyn til at gennemføre omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem, og understreger, at der skal stilles tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed for at opnå dette; understreger behovet for, at alle de forskellige bæredygtige produktionsmetoder, herunder økologisk produktion, integreret produktion og agroøkologi, anvendes, fremmes og støttes, da de kan sikre miljømæssig bæredygtighed, øge andelen af det samlede dyrkede areal, hvor der anvendes miljøvenlige systemer, og give stærke garantier med hensyn til kvalitet, sikkerhed, kvantitet og pris; |
| --- | --- |

38.

fremhæver den vigtige rolle, som de europæiske landbrugere spiller med hensyn til at gennemføre omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem, og understreger, at der skal stilles tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed for at opnå dette; understreger behovet for, at alle de forskellige bæredygtige produktionsmetoder, herunder økologisk produktion, integreret produktion og agroøkologi, anvendes, fremmes og støttes, da de kan sikre miljømæssig bæredygtighed, øge andelen af det samlede dyrkede areal, hvor der anvendes miljøvenlige systemer, og give stærke garantier med hensyn til kvalitet, sikkerhed, kvantitet og pris;

| 39. | insisterer på, at de nationale strategiske planer, der skal udarbejdes af medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen under den nye fælles landbrugspolitik, sikrer tilstrækkelig finansiel støtte til alle EU's landbrugere og skovbrugere med henblik på at styrke deres konkurrenceevne og indkomst, således at de og deres familier kan opnå en anstændig levestandard, bekæmpe affolkningen af landdistrikterne og opretholde dynamiske landbosamfund; |
| --- | --- |

39.

insisterer på, at de nationale strategiske planer, der skal udarbejdes af medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen under den nye fælles landbrugspolitik, sikrer tilstrækkelig finansiel støtte til alle EU's landbrugere og skovbrugere med henblik på at styrke deres konkurrenceevne og indkomst, således at de og deres familier kan opnå en anstændig levestandard, bekæmpe affolkningen af landdistrikterne og opretholde dynamiske landbosamfund;

| 40. | glæder sig over, at den nye fælles landbrugspolitik vil give incitamenter til at fremme innovative, digitale, økologiske, regionale og bæredygtige forretningsmodeller for landbrug og håndværksmæssig fødevareproduktion, navnlig ved at fremme korte forsyningskæder såsom produkter med beskyttede geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser, ved at overholde reglerne for det indre marked og gennem tilgange, der omfatter innovativ lokal logistik såsom »grønne knudepunkter« og integration af håndværksmæssig fødevareproduktion i andre sektorer i landdistrikterne såsom turisme og gastronomi; understreger, at regional markedsføring af landbrugsprodukter og partnerskaber spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme bæredygtige forsyningskæder; anerkender, at der er behov for import, hvis der ikke findes nogen lokal produktion; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over, at den nye fælles landbrugspolitik vil give incitamenter til at fremme innovative, digitale, økologiske, regionale og bæredygtige forretningsmodeller for landbrug og håndværksmæssig fødevareproduktion, navnlig ved at fremme korte forsyningskæder såsom produkter med beskyttede geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser, ved at overholde reglerne for det indre marked og gennem tilgange, der omfatter innovativ lokal logistik såsom »grønne knudepunkter« og integration af håndværksmæssig fødevareproduktion i andre sektorer i landdistrikterne såsom turisme og gastronomi; understreger, at regional markedsføring af landbrugsprodukter og partnerskaber spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme bæredygtige forsyningskæder; anerkender, at der er behov for import, hvis der ikke findes nogen lokal produktion;

| 41. | opfordrer Kommissionen til kun at godkende nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, som klart viser en forpligtelse til bæredygtighed ud fra et økonomisk, miljømæssigt og socialt perspektiv og er i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt, de relevante EU-dækkende mål og Parisaftalen; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til kun at godkende nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, som klart viser en forpligtelse til bæredygtighed ud fra et økonomisk, miljømæssigt og socialt perspektiv og er i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt, de relevante EU-dækkende mål og Parisaftalen;

| 42. | opfordrer til, at der i disse planer tages behørigt hensyn til de særlige udfordringer, som regionerne i EU's yderste periferi står over for med hensyn til biodiversitet, landbrugsproduktion og levering af fødevarer og råstoffer; understreger, at tilstrækkelig finansiel støtte under den fælles landbrugspolitik er afgørende for at give EU's landbrug mulighed for at bidrage til omstillingen til klimaneutralitet og for at forbedre bevarelsen af biodiversiteten; påpeger, at styrkede støtteforanstaltninger, herunder uddannelsesprogrammer og rådgivningstjenester, er afgørende for, at landbrugerne kan spille deres rolle med hensyn til at opfylde strategiens mål; opfordrer til, at »forbedrede økoordninger« gennemføres i nationale strategiske planer i overensstemmelse med Parlamentets holdning, således at unødvendig overlapning af konditionalitetskontroller undgås; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at der i disse planer tages behørigt hensyn til de særlige udfordringer, som regionerne i EU's yderste periferi står over for med hensyn til biodiversitet, landbrugsproduktion og levering af fødevarer og råstoffer; understreger, at tilstrækkelig finansiel støtte under den fælles landbrugspolitik er afgørende for at give EU's landbrug mulighed for at bidrage til omstillingen til klimaneutralitet og for at forbedre bevarelsen af biodiversiteten; påpeger, at styrkede støtteforanstaltninger, herunder uddannelsesprogrammer og rådgivningstjenester, er afgørende for, at landbrugerne kan spille deres rolle med hensyn til at opfylde strategiens mål; opfordrer til, at »forbedrede økoordninger« gennemføres i nationale strategiske planer i overensstemmelse med Parlamentets holdning, således at unødvendig overlapning af konditionalitetskontroller undgås;

| 43. | understreger, at sund jord er en forudsætning for at sikre sikkerheden af fødevare-, foder- og fiberproduktionen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forhindre yderligere forringelse af jorden på EU-plan; understreger, at landbrugsjord er en grundlæggende naturressource, hvis gode tilstand er central for at opfylde jord til bord-strategien; understreger i denne forbindelse vigtigheden af den nye jordbundsstrategi og opfordrer Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger baseret på denne strategi for at tilvejebringe de nødvendige løsninger; anerkender vigtigheden af jordens indhold af organisk stof og biodiversitet og de tjenesteydelser og varer, den tilvejebringer. beklager, at jorde er under stigende pres; mener, at en solid EU-dækkende overvågning af jordorganismer og tendenser med hensyn til typer og mængde bør indføres og vedligeholdes i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

43.

understreger, at sund jord er en forudsætning for at sikre sikkerheden af fødevare-, foder- og fiberproduktionen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forhindre yderligere forringelse af jorden på EU-plan; understreger, at landbrugsjord er en grundlæggende naturressource, hvis gode tilstand er central for at opfylde jord til bord-strategien; understreger i denne forbindelse vigtigheden af den nye jordbundsstrategi og opfordrer Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger baseret på denne strategi for at tilvejebringe de nødvendige løsninger; anerkender vigtigheden af jordens indhold af organisk stof og biodiversitet og de tjenesteydelser og varer, den tilvejebringer. beklager, at jorde er under stigende pres; mener, at en solid EU-dækkende overvågning af jordorganismer og tendenser med hensyn til typer og mængde bør indføres og vedligeholdes i alle medlemsstater;

| 44. | anerkender vigtigheden af landskabstræk med høj diversitet, som er vigtige for at opretholde grundlæggende økosystemfunktioner, f.eks. bestøvning eller naturlig bekæmpelse af skadegørere, hvilket er til gavn for landbrugsproduktionen og øger produktiviteten på lang sigt; glæder sig over EU's mål om at afsætte mindst 10 % af landbrugsområdet til dette formål; minder om resultaterne af konsekvensanalysen af 20. oktober 2011 med titlen »common agricultural policy towards 2020« (den fælles landbrugspolitik mod 2020) (SEC(2011)1153), der fastsætter, at dette ikke vil have væsentlige konsekvenser for produktionen og indtægten på bedriftsniveau; |
| --- | --- |

44.

anerkender vigtigheden af landskabstræk med høj diversitet, som er vigtige for at opretholde grundlæggende økosystemfunktioner, f.eks. bestøvning eller naturlig bekæmpelse af skadegørere, hvilket er til gavn for landbrugsproduktionen og øger produktiviteten på lang sigt; glæder sig over EU's mål om at afsætte mindst 10 % af landbrugsområdet til dette formål; minder om resultaterne af konsekvensanalysen af 20. oktober 2011 med titlen »common agricultural policy towards 2020« (den fælles landbrugspolitik mod 2020) (SEC(2011)1153), der fastsætter, at dette ikke vil have væsentlige konsekvenser for produktionen og indtægten på bedriftsniveau;

| 45. | understreger, at landbrugsjord er en begrænset ressource og derfor skal anvendes effektivt; fremhæver behovet for at inkludere innovative landbrugsmodeller med lav arealanvendelse såsom gartnerier og insektlandbrug i strategien; |
| --- | --- |

45.

understreger, at landbrugsjord er en begrænset ressource og derfor skal anvendes effektivt; fremhæver behovet for at inkludere innovative landbrugsmodeller med lav arealanvendelse såsom gartnerier og insektlandbrug i strategien;

| 46. | peger på, at »beskyttet dyrkning« af frugt og grøntsager i moderne væksthuse er et yderst bæredygtigt fødevareproduktionssystem, som anvendes i stigende omfang og indebærer en række fordele; opfordrer Kommissionen til at anerkende den løbende omstilling inden for den europæiske gartnerisektor, som giver mulighed for mere bæredygtig fødevareproduktion og bidrager til fødevaresikring, fødevaresikkerhed, øget ressourceeffektivitet og mindre fødevarespild i hele fødevareproduktionskæden; fremhæver, at moderne gartneri ud over at have et lille fodaftryk i relation til arealanvendelse bidrager til forskellige mål i strategien såsom et lille inputbehov, effektiv ressourceanvendelse og produktion af frugter og grøntsager tæt ved forbrugsstedet og derved fremmer kortere forsyningskæder og forsyningssikkerhed; opfordrer Kommissionen til at overveje investering af forsknings- og innovationsmidler i beskyttede dyrkningssystemer i moderne drivhuse, som bruger færre ressourcer til at frembringe det samme udbytte; |
| --- | --- |

46.

peger på, at »beskyttet dyrkning« af frugt og grøntsager i moderne væksthuse er et yderst bæredygtigt fødevareproduktionssystem, som anvendes i stigende omfang og indebærer en række fordele; opfordrer Kommissionen til at anerkende den løbende omstilling inden for den europæiske gartnerisektor, som giver mulighed for mere bæredygtig fødevareproduktion og bidrager til fødevaresikring, fødevaresikkerhed, øget ressourceeffektivitet og mindre fødevarespild i hele fødevareproduktionskæden; fremhæver, at moderne gartneri ud over at have et lille fodaftryk i relation til arealanvendelse bidrager til forskellige mål i strategien såsom et lille inputbehov, effektiv ressourceanvendelse og produktion af frugter og grøntsager tæt ved forbrugsstedet og derved fremmer kortere forsyningskæder og forsyningssikkerhed; opfordrer Kommissionen til at overveje investering af forsknings- og innovationsmidler i beskyttede dyrkningssystemer i moderne drivhuse, som bruger færre ressourcer til at frembringe det samme udbytte;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaternes regeringer til at udvide eksisterende systemer eller oprette nye systemer, som tillader enkeltpersoner i befolkningen at leje og bruge forladt og ubrugt jord, der ejes af regeringen, til fødevareproduktion; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaternes regeringer til at udvide eksisterende systemer eller oprette nye systemer, som tillader enkeltpersoner i befolkningen at leje og bruge forladt og ubrugt jord, der ejes af regeringen, til fødevareproduktion;

| 48. | understreger vigtigheden af at bruge skovlandbrug og »skovgardiner« til at begrænse presset på naturlige skove, hjælpe med at bekæmpe klimaændringerne og øge produktiviteten og som alternativer til brugen af gødningsprodukter i landbrugsproduktionen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle redskaber i deres fremtidige nationale strategiske planer for at tilskynde til genplantning af skov og skovrejsning og til at fremme bæredygtigt skovlandbrug, herunder græsningsarealer, hvor det er muligt; opfordrer Kommissionen til at fremme særlige uddannelsesprogrammer i hele EU, som skal gøre landbrugerne opmærksomme på fordelene ved trævegetation i landbrug; understreger, at genopretning og foryngelse af eksisterende skovlandbrugssystemer samt etablering af nye vil kunne bidrage til målet i biodiversitetsstrategien om plantning af 3 mia. træer, hvilket tjener både biodiversitets- og klimamæssige mål samt målet om diversificering og cirkularitet; |
| --- | --- |

48.

understreger vigtigheden af at bruge skovlandbrug og »skovgardiner« til at begrænse presset på naturlige skove, hjælpe med at bekæmpe klimaændringerne og øge produktiviteten og som alternativer til brugen af gødningsprodukter i landbrugsproduktionen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle redskaber i deres fremtidige nationale strategiske planer for at tilskynde til genplantning af skov og skovrejsning og til at fremme bæredygtigt skovlandbrug, herunder græsningsarealer, hvor det er muligt; opfordrer Kommissionen til at fremme særlige uddannelsesprogrammer i hele EU, som skal gøre landbrugerne opmærksomme på fordelene ved trævegetation i landbrug; understreger, at genopretning og foryngelse af eksisterende skovlandbrugssystemer samt etablering af nye vil kunne bidrage til målet i biodiversitetsstrategien om plantning af 3 mia. træer, hvilket tjener både biodiversitets- og klimamæssige mål samt målet om diversificering og cirkularitet;

| 49. | understreger vigtigheden af solide og strenge kriterier for biomassebaseret produktion af vedvarende energi og opfordrer Kommissionen til at fremlægge videnskabeligt baserede kriterier som en del af revisionen af direktivet om fremme af vedvarende energi; |
| --- | --- |

49.

understreger vigtigheden af solide og strenge kriterier for biomassebaseret produktion af vedvarende energi og opfordrer Kommissionen til at fremlægge videnskabeligt baserede kriterier som en del af revisionen af direktivet om fremme af vedvarende energi;

| 50. | minder om, at det europæiske landbrugsfødevare- og fiskerisystem altid bør levere en tilstrækkelig og varierende forsyning af sikre, næringsrige, billige og bæredygtige fødevarer til mennesker og understreger, at højere økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed i fødevareproduktionen i sidste ende vil øge deres modstandsdygtighed på mellemlang og lang sigt og skabe nye økonomiske muligheder og bidrage til anvendelsen af råvarer af europæisk oprindelse; fremhæver, at mere lokalt producerede fødevarer kan bidrage til alle disse mål, herunder fødevaresikkerhed; minder om, at 33 mio. mennesker i EU (69) hver anden dag ikke har råd til et kvalitetsmåltid; understreger, at prisoverkommelighed og tilgængelighed af fødevarer kræver passende politiske tiltag og fortsat skal være et centralt element i vurderingen af stigninger i produktionsomkostningerne, herunder som følge af ændrede landbrugspraksisser; fremhæver behovet for at støtte udviklingen af små og mellemstore virksomheder i landdistrikterne, der producerer bæredygtige fødevarer; |
| --- | --- |

50.

minder om, at det europæiske landbrugsfødevare- og fiskerisystem altid bør levere en tilstrækkelig og varierende forsyning af sikre, næringsrige, billige og bæredygtige fødevarer til mennesker og understreger, at højere økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed i fødevareproduktionen i sidste ende vil øge deres modstandsdygtighed på mellemlang og lang sigt og skabe nye økonomiske muligheder og bidrage til anvendelsen af råvarer af europæisk oprindelse; fremhæver, at mere lokalt producerede fødevarer kan bidrage til alle disse mål, herunder fødevaresikkerhed; minder om, at 33 mio. mennesker i EU (69

| 51. | opfordrer Kommissionen til at integrere spørgsmål vedrørende fødevarehjælp i fra jord til bord-strategien, eftersom mange europæere lider under mangel på mad, især enlige forsørgere og studerende, og de sociale og økonomiske konsekvenser af pandemien vil øge dette tal; anerkender den unikke rolle, som fødevarehjælpeorganisationer spiller i hele EU, og mener, at de skal støttes bedre på grund af det stadig større antal mennesker, der har brug for hjælp; mener, at vi for at øge vores fødevaresystems modstandsdygtighed skal styrke sammenhængen mellem fødevarepolitikker og landbrugspolitikker på alle planer fra det lokale til det europæiske plan; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at integrere spørgsmål vedrørende fødevarehjælp i fra jord til bord-strategien, eftersom mange europæere lider under mangel på mad, især enlige forsørgere og studerende, og de sociale og økonomiske konsekvenser af pandemien vil øge dette tal; anerkender den unikke rolle, som fødevarehjælpeorganisationer spiller i hele EU, og mener, at de skal støttes bedre på grund af det stadig større antal mennesker, der har brug for hjælp; mener, at vi for at øge vores fødevaresystems modstandsdygtighed skal styrke sammenhængen mellem fødevarepolitikker og landbrugspolitikker på alle planer fra det lokale til det europæiske plan;

| 52. | glæder sig over, at den europæiske grønne pagt har til formål at sikre anstændige levevilkår for mennesker, der arbejder inden for landbrug og fiskeri, og for deres familier; minder om, at den sociale dimension skal integreres fuldt ud i alle fremtidige initiativer under strategien sammen med økonomiske og miljømæssige dimensioner; understreger, at covid-19-pandemien har kastet nyt lys over udfordrende arbejds- og levevilkår, og understreger derfor betydningen af at beskytte de individuelle og kollektive arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder for landbrugsarbejdere og arbejdstagere, herunder sæsonarbejdere og mobile arbejdstagere, der er ansat i EU's fødevareforsyningskæde; opfordrer til ordentlige arbejds- og levevilkår for alle arbejdstagere i sektoren, kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over, at den europæiske grønne pagt har til formål at sikre anstændige levevilkår for mennesker, der arbejder inden for landbrug og fiskeri, og for deres familier; minder om, at den sociale dimension skal integreres fuldt ud i alle fremtidige initiativer under strategien sammen med økonomiske og miljømæssige dimensioner; understreger, at covid-19-pandemien har kastet nyt lys over udfordrende arbejds- og levevilkår, og understreger derfor betydningen af at beskytte de individuelle og kollektive arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder for landbrugsarbejdere og arbejdstagere, herunder sæsonarbejdere og mobile arbejdstagere, der er ansat i EU's fødevareforsyningskæde; opfordrer til ordentlige arbejds- og levevilkår for alle arbejdstagere i sektoren, kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse;

| 53. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte landbrugsjord, landbrugsmæssig knowhow og fødevareforsyningskæden og dens arbejdstagere som et strategisk aktiv for alle europæeres sikkerhed og trivsel, og til at sikre, at arbejdsforhold og sociale sikringsforhold i fødevarekæden, herunder med passende kontrol af urimelig praksis i denne kæde, opfylder nationale standarder, EU-standarder og internationale standarder for alle arbejdstagere; |
| --- | --- |

53.

tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte landbrugsjord, landbrugsmæssig knowhow og fødevareforsyningskæden og dens arbejdstagere som et strategisk aktiv for alle europæeres sikkerhed og trivsel, og til at sikre, at arbejdsforhold og sociale sikringsforhold i fødevarekæden, herunder med passende kontrol af urimelig praksis i denne kæde, opfylder nationale standarder, EU-standarder og internationale standarder for alle arbejdstagere;

| 54. | understreger betydningen af sæsonarbejdere for at sikre en velfungerende forsyningskæde og opfordrer til solide foranstaltninger til at sikre passende arbejds- og leveforhold for disse arbejdere; opfordrer detailhandlere til at vise ansvarlighed og overholde sociale, miljømæssige og økonomiske bæredygtighedskriterier i deres indkøbspraksis; |
| --- | --- |

54.

understreger betydningen af sæsonarbejdere for at sikre en velfungerende forsyningskæde og opfordrer til solide foranstaltninger til at sikre passende arbejds- og leveforhold for disse arbejdere; opfordrer detailhandlere til at vise ansvarlighed og overholde sociale, miljømæssige og økonomiske bæredygtighedskriterier i deres indkøbspraksis;

| 55. | glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at foreslå en nødplan til håndtering af fødevarekriser ved at gøre status over de erfaringer, der er indhøstet under covid-19-pandemien, og ved at medtage harmoniserede foranstaltninger, der skal garantere et velfungerende indre marked; mener, at fremme af territoriale fødevareprojekter, som stimulerer udviklingen af korte fødevarekredsløb i medlemsstaterne, kan bidrage til at imødegå denne krise; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at foreslå en nødplan til håndtering af fødevarekriser ved at gøre status over de erfaringer, der er indhøstet under covid-19-pandemien, og ved at medtage harmoniserede foranstaltninger, der skal garantere et velfungerende indre marked; mener, at fremme af territoriale fødevareprojekter, som stimulerer udviklingen af korte fødevarekredsløb i medlemsstaterne, kan bidrage til at imødegå denne krise;

| 56. | er enig i, at covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at sikre et robust, bæredygtigt og modstandsdygtigt fødevaresystem, der fungerer under alle forhold, og et, som er i stand til at sikre, at de europæiske forbrugere har adgang til tilstrækkelige mængder af økonomisk overkommelige og lokale fødevarer; understreger nødvendigheden af i denne forbindelse at bevare et velfungerende indre marked, og navnlig transport af fødevarer, også i perioder med sundhedskriser; understreger samtidig, at pandemien også bør ses som en mulighed for at opbygge et bæredygtigt og modstandsdygtigt fødevaresystem og ikke som en undskyldning for at slække på ambitionerne, da bæredygtighed og sundhed går hånd i hånd; |
| --- | --- |

56.

er enig i, at covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at sikre et robust, bæredygtigt og modstandsdygtigt fødevaresystem, der fungerer under alle forhold, og et, som er i stand til at sikre, at de europæiske forbrugere har adgang til tilstrækkelige mængder af økonomisk overkommelige og lokale fødevarer; understreger nødvendigheden af i denne forbindelse at bevare et velfungerende indre marked, og navnlig transport af fødevarer, også i perioder med sundhedskriser; understreger samtidig, at pandemien også bør ses som en mulighed for at opbygge et bæredygtigt og modstandsdygtigt fødevaresystem og ikke som en undskyldning for at slække på ambitionerne, da bæredygtighed og sundhed går hånd i hånd;

| 57. | understreger, at der, delvist på grund af afbrydelserne af de globale produktionskæder og de øgede prisudsving som følge af covid-19-pandemien, er behov for at udvikle åben strategisk autonomi for EU med henblik på at sikre adgang til vigtige markeder og mindske afhængigheden af import af kritisk vigtige varer såsom plantebaserede proteinkilder; gentager, at landbrugsfødevaresystemer skal anerkendes som et afgørende aspekt af EU's åbne strategiske autonomi med henblik på at sikre tilstrækkelig adgang til ufarlige og kvalitetssikrede fødevarer og opretholde velfungerende og modstandsdygtige fødevareforsyningskæder og handelsstrømme under fremtidige kriser i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i Parisaftalen; |
| --- | --- |

57.

understreger, at der, delvist på grund af afbrydelserne af de globale produktionskæder og de øgede prisudsving som følge af covid-19-pandemien, er behov for at udvikle åben strategisk autonomi for EU med henblik på at sikre adgang til vigtige markeder og mindske afhængigheden af import af kritisk vigtige varer såsom plantebaserede proteinkilder; gentager, at landbrugsfødevaresystemer skal anerkendes som et afgørende aspekt af EU's åbne strategiske autonomi med henblik på at sikre tilstrækkelig adgang til ufarlige og kvalitetssikrede fødevarer og opretholde velfungerende og modstandsdygtige fødevareforsyningskæder og handelsstrømme under fremtidige kriser i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i Parisaftalen;

| 58. | understreger, at landbrugsfødevaresektoren støtter ikke blot landbrugere, men også opstrøms- og nedstrømsvirksomheder, sikrer og skaber arbejdspladser og er rygraden i hele fødevareindustrien; fremhæver i denne forbindelse, at bevarelsen af kulturlandskabet er den drivende kraft for aktive landdistrikter; fremhæver betydningen af traditionelt håndværk i den regionale og lokale fødevareproduktion og den rige kulturelle mangfoldighed, der følger heraf; minder om, at opretholdelse og videregivelse af viden om håndværk inden for fødevareproduktionen også bør støttes som en horisontal del af fra jord til bord-strategien, f.eks. ved bedre at inddrage det i deltagelsesbaserede forsknings- og udviklingsprogrammer; |
| --- | --- |

58.

understreger, at landbrugsfødevaresektoren støtter ikke blot landbrugere, men også opstrøms- og nedstrømsvirksomheder, sikrer og skaber arbejdspladser og er rygraden i hele fødevareindustrien; fremhæver i denne forbindelse, at bevarelsen af kulturlandskabet er den drivende kraft for aktive landdistrikter; fremhæver betydningen af traditionelt håndværk i den regionale og lokale fødevareproduktion og den rige kulturelle mangfoldighed, der følger heraf; minder om, at opretholdelse og videregivelse af viden om håndværk inden for fødevareproduktionen også bør støttes som en horisontal del af fra jord til bord-strategien, f.eks. ved bedre at inddrage det i deltagelsesbaserede forsknings- og udviklingsprogrammer;

| 59. | udtrykker skuffelse over manglen på fokus og ambitioner, hvad angår fiskeri- og akvakultursektorens bidrag og potentiale i jord til bord-strategien; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til særlige forhold ved fiskeri og akvakultur i alle fremtidige lovgivningsforslag, strategier eller retningslinjer; understreger behovet for en økosystembaseret tilgang for at bringe fiskebestandene på bæredygtige niveauer og genoprette hav- og kystøkosystemerne, der også bør fokusere på fiskeri- og akvakultursektorernes fordele og deres sociale, økonomiske og miljømæssige bæredygtighed; |
| --- | --- |

59.

udtrykker skuffelse over manglen på fokus og ambitioner, hvad angår fiskeri- og akvakultursektorens bidrag og potentiale i jord til bord-strategien; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til særlige forhold ved fiskeri og akvakultur i alle fremtidige lovgivningsforslag, strategier eller retningslinjer; understreger behovet for en økosystembaseret tilgang for at bringe fiskebestandene på bæredygtige niveauer og genoprette hav- og kystøkosystemerne, der også bør fokusere på fiskeri- og akvakultursektorernes fordele og deres sociale, økonomiske og miljømæssige bæredygtighed;

| 60. | understreger, at solide og pålidelige lovrammer for fiskeri- og akvakultursektoren, der konstant anvender forsigtighedsprincippet, og som er tilpasset de ajourførte strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU, bør danne grundlag for bæredygtig udnyttelse i sektoren samt bedre dyrebeskyttelses- og dyresundhedsforanstaltninger, herunder mindre brug af veterinære lægemidler og antibiotika med stigninger i fiskebestande til følge og mere klarhed omkring anvendelsen af områder og licenser for alle menneskeskabte anvendelser, herunder i akvakultur, hvilket vil øge forudsigeligheden for investeringer uden at undergrave miljølovgivningen; fremhæver vigtigheden af en gennemsigtig og deltagelsesbaseret mekanisme i overensstemmelse med direktiv 2014/89/EU om rammerne for maritim fysisk planlægning med henblik på at indrømme plads til alle interessenter på en fair måde; understreger behovet for fuldt ud at respektere beskyttede havområder; |
| --- | --- |

60.

understreger, at solide og pålidelige lovrammer for fiskeri- og akvakultursektoren, der konstant anvender forsigtighedsprincippet, og som er tilpasset de ajourførte strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU, bør danne grundlag for bæredygtig udnyttelse i sektoren samt bedre dyrebeskyttelses- og dyresundhedsforanstaltninger, herunder mindre brug af veterinære lægemidler og antibiotika med stigninger i fiskebestande til følge og mere klarhed omkring anvendelsen af områder og licenser for alle menneskeskabte anvendelser, herunder i akvakultur, hvilket vil øge forudsigeligheden for investeringer uden at undergrave miljølovgivningen; fremhæver vigtigheden af en gennemsigtig og deltagelsesbaseret mekanisme i overensstemmelse med direktiv 2014/89/EU om rammerne for maritim fysisk planlægning med henblik på at indrømme plads til alle interessenter på en fair måde; understreger behovet for fuldt ud at respektere beskyttede havområder;

| 61. | understreger, at gode sporbarhedsmekanismer, der imødekommer forbrugernes krav ved at give oplysninger om, hvor, hvornår, hvordan og hvilke fisk der er fanget eller opdrættet, herunder oprindelse og produktionsmetode og høje bæredygtigheds- og dyrevelfærdsstandarder for alle produkter, der sælges på EU's markeder, herunder dem, der importeres fra lande uden for EU, er afgørende for at sikre fødevaresikkerhed, gennemsigtighed for forbrugerne, sektoren og de forskellige forvaltninger, bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og for at nå målene i den grønne pagt og målene for bæredygtig udvikling; understreger derfor vigtigheden af nye teknologier, der er cybersikre, med hensyn til at udvikle nøjagtige digitaliserede decentraliserede sporingssystemer; opfordrer til en koordineret tilgang for at sikre sammenhæng mellem forskellige initiativer på dette område med inddragelse af alle aktører i værdikæden; opfordrer til kontrolforanstaltninger for at sikre, at alle importerede fiskevarer, der kommer ind på EU-markedet, overholder internationalt aftalte sociale standarder, såsom dem, der er fastsat i ILO-konvention nr. 188 om arbejdsforhold i fiskerisektoren og gennemført i EU ved Rådets direktiv (EU) 2017/159 (70), med henblik på at forhindre, at fiskevarer markedsføres i EU fanget af fartøjer, der ikke overholder sociale minimumsstandarder; |
| --- | --- |

61.

understreger, at gode sporbarhedsmekanismer, der imødekommer forbrugernes krav ved at give oplysninger om, hvor, hvornår, hvordan og hvilke fisk der er fanget eller opdrættet, herunder oprindelse og produktionsmetode og høje bæredygtigheds- og dyrevelfærdsstandarder for alle produkter, der sælges på EU's markeder, herunder dem, der importeres fra lande uden for EU, er afgørende for at sikre fødevaresikkerhed, gennemsigtighed for forbrugerne, sektoren og de forskellige forvaltninger, bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og for at nå målene i den grønne pagt og målene for bæredygtig udvikling; understreger derfor vigtigheden af nye teknologier, der er cybersikre, med hensyn til at udvikle nøjagtige digitaliserede decentraliserede sporingssystemer; opfordrer til en koordineret tilgang for at sikre sammenhæng mellem forskellige initiativer på dette område med inddragelse af alle aktører i værdikæden; opfordrer til kontrolforanstaltninger for at sikre, at alle importerede fiskevarer, der kommer ind på EU-markedet, overholder internationalt aftalte sociale standarder, såsom dem, der er fastsat i ILO-konvention nr. 188 om arbejdsforhold i fiskerisektoren og gennemført i EU ved Rådets direktiv (EU) 2017/159 (70

| 62. | minder om den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre en bæredygtig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer, genoprette og opretholde fiskebestandene over de biomasseniveauer, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte, samt at sikre rentabiliteten af fiskeriet og bidrage til at forsyne EU-markedet med fødevarer med høj næringsværdi og mindske EU-markedets afhængighed af fødevareimport, og understreger behovet for at forbedre overvågningen, kontrollen og håndhævelsen af den fælles fiskeripolitik, herunder fuld gennemførelse af landingsforpligtelsen og indførelse af elektronisk overvågning af visse fartøjer; |
| --- | --- |

62.

minder om den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre en bæredygtig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer, genoprette og opretholde fiskebestandene over de biomasseniveauer, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte, samt at sikre rentabiliteten af fiskeriet og bidrage til at forsyne EU-markedet med fødevarer med høj næringsværdi og mindske EU-markedets afhængighed af fødevareimport, og understreger behovet for at forbedre overvågningen, kontrollen og håndhævelsen af den fælles fiskeripolitik, herunder fuld gennemførelse af landingsforpligtelsen og indførelse af elektronisk overvågning af visse fartøjer;

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bygge videre på eksisterende bæredygtige praksisser og til at fremme, tilskynde til og yde passende støtte til overgangen til fiskeri og akvakultur med lav indvirkning og bæredygtig udvikling af sektorerne, herunder kystfiskeri af mindre omfang, f.eks. ved anvendelse af selektive fiskeredskaber, miljøvenlig akvakultur, herunder økologisk akvakultur, og energieffektivitetsløsninger og ved at øge procentdelen af de nationale kvoter, der tildeles kystfiskeri af mindre omfang; understreger, at det er nødvendigt at støtte fiskerne og aktørerne i forsyningskæden for fiskevarer, herunder i regionerne i den yderste periferi, i forbindelse med omstillingen til mere digitale praksisser ved hjælp af omfattende investeringer i uddannelse og finansiering af digitalisering og omlægning til »grønne« praksisser og værktøjer; understreger i denne henseende betydningen af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFAF) for at fremme udviklingen af en bæredygtig blå økonomi og modernisere fiskerisektoren i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bygge videre på eksisterende bæredygtige praksisser og til at fremme, tilskynde til og yde passende støtte til overgangen til fiskeri og akvakultur med lav indvirkning og bæredygtig udvikling af sektorerne, herunder kystfiskeri af mindre omfang, f.eks. ved anvendelse af selektive fiskeredskaber, miljøvenlig akvakultur, herunder økologisk akvakultur, og energieffektivitetsløsninger og ved at øge procentdelen af de nationale kvoter, der tildeles kystfiskeri af mindre omfang; understreger, at det er nødvendigt at støtte fiskerne og aktørerne i forsyningskæden for fiskevarer, herunder i regionerne i den yderste periferi, i forbindelse med omstillingen til mere digitale praksisser ved hjælp af omfattende investeringer i uddannelse og finansiering af digitalisering og omlægning til »grønne« praksisser og værktøjer; understreger i denne henseende betydningen af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFAF) for at fremme udviklingen af en bæredygtig blå økonomi og modernisere fiskerisektoren i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål;

| 64. | kræver, at Rådet for Den Europæiske Union proaktivt offentliggør alle dokumenter i forbindelse med vedtagelsen af regler om den samlede tilladte fangstmængde (TAC) i overensstemmelse med Den Europæiske Ombudsmands anbefaling i sag 640/2019/FP; |
| --- | --- |

64.

kræver, at Rådet for Den Europæiske Union proaktivt offentliggør alle dokumenter i forbindelse med vedtagelsen af regler om den samlede tilladte fangstmængde (TAC) i overensstemmelse med Den Europæiske Ombudsmands anbefaling i sag 640/2019/FP;

| 65. | understreger behovet for at overvåge og fremme ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne og samtidig anvende nultolerance i kampen mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri ved at gøre fuld brug af de instrumenter, som EU råder over, i overensstemmelse med IUU-forordningen (71), herunder ved at anvende »røde kort«, hvis et land ikke opfylder EU's krav, og ved at styrke politikken for bæredygtige fiskeriaftaler med tredjelande; gør opmærksom på, at disse aftaler skal blive reelt bæredygtige og skal være i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning, og at de hverken må true småfiskerisektoren i tredjelande eller true den lokale fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

65.

understreger behovet for at overvåge og fremme ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne og samtidig anvende nultolerance i kampen mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri ved at gøre fuld brug af de instrumenter, som EU råder over, i overensstemmelse med IUU-forordningen (71

| 66. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at levere resultater med hensyn til de retligt bindende foranstaltninger, som den har forpligtet sig til inden for rammerne af Natura 2000-havområderne, og til at vedtage en holistisk tilgang til havmiljøet og tackle de grundlæggende årsager til vandforurening, herunder havaffald og by- og industrispildevand, sætte en stopper for praksisser, der er skadelige for havmiljøet og menneskers sundhed, og tilskynde fiskerne til at indsamle havaffald på en bæredygtig måde og samtidig undgå yderligere brændstofforbrug og emissioner samt bifangst af havdyr og fisk og negative indvirkninger på økosystemerne, og til at gennemføre foranstaltninger til at forbedre vandkvalitet og sygdomsbekæmpelse og begrænse populationstætheden i akvakulturproduktionen af hensyn til den menneskelige sundhed og dyrevelfærden; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at levere resultater med hensyn til de retligt bindende foranstaltninger, som den har forpligtet sig til inden for rammerne af Natura 2000-havområderne, og til at vedtage en holistisk tilgang til havmiljøet og tackle de grundlæggende årsager til vandforurening, herunder havaffald og by- og industrispildevand, sætte en stopper for praksisser, der er skadelige for havmiljøet og menneskers sundhed, og tilskynde fiskerne til at indsamle havaffald på en bæredygtig måde og samtidig undgå yderligere brændstofforbrug og emissioner samt bifangst af havdyr og fisk og negative indvirkninger på økosystemerne, og til at gennemføre foranstaltninger til at forbedre vandkvalitet og sygdomsbekæmpelse og begrænse populationstætheden i akvakulturproduktionen af hensyn til den menneskelige sundhed og dyrevelfærden;

| 67. | fremhæver værdien af kvinders og mænds arbejde i fiskeri- og akvakultursektoren og den vigtige rolle, som kvinder spiller i forarbejdningen, promoveringen og markedsføringen af de fisk, der fanges; minder om potentialet i bæredygtig akvakultur og fiskeri til at skabe grønne job og mener, at den økologiske omstilling af fødevaresystemerne, herunder fiskeriet, bør ske på en måde, der sikrer en rimelig indkomst og en stærk position i hele værdikæden, og understreger i denne forbindelse betydningen af producentorganisationernes aktive deltagelse i fiskeri- og akvakultursektoren; |
| --- | --- |

67.

fremhæver værdien af kvinders og mænds arbejde i fiskeri- og akvakultursektoren og den vigtige rolle, som kvinder spiller i forarbejdningen, promoveringen og markedsføringen af de fisk, der fanges; minder om potentialet i bæredygtig akvakultur og fiskeri til at skabe grønne job og mener, at den økologiske omstilling af fødevaresystemerne, herunder fiskeriet, bør ske på en måde, der sikrer en rimelig indkomst og en stærk position i hele værdikæden, og understreger i denne forbindelse betydningen af producentorganisationernes aktive deltagelse i fiskeri- og akvakultursektoren;

| 68. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremme udviklingen af mere bæredygtige fangstmetoder og redskaber og mere skånsomme metoder til fangst, landing, transport og slagtning af fisk og hvirvelløse havdyr på grundlag af den bedste tilgængelige videnskab samt forbedringer af dyrevelfærdsstandarderne for opdrættede fisk med henblik på at mindske stress og forbedre fiskekvaliteten; understreger, at Unionen bør støtte og fremme investeringer i sådanne redskaber, metoder og forbedringer; |
| --- | --- |

68.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremme udviklingen af mere bæredygtige fangstmetoder og redskaber og mere skånsomme metoder til fangst, landing, transport og slagtning af fisk og hvirvelløse havdyr på grundlag af den bedste tilgængelige videnskab samt forbedringer af dyrevelfærdsstandarderne for opdrættede fisk med henblik på at mindske stress og forbedre fiskekvaliteten; understreger, at Unionen bør støtte og fremme investeringer i sådanne redskaber, metoder og forbedringer;

| 69. | fremhæver bidraget fra dambrugsfiskeri med dets traditionelle forvaltningspraksis med hensyn til at opfylde målene i fra jord til bord-strategien og den forbundne biodiversitetsstrategi; understreger, at opdyrkede dambrugsområder udgør leveområder for sjældne arter, bidrager positivt til klimaet og til vandreserver, tjener som dræn for næringsstoffer og fastholder sedimenter og bidrager til en bæredygtig produktion af regionale fødevarer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje dambrugsfiskeri i relevante foranstaltninger og programmer; |
| --- | --- |

69.

fremhæver bidraget fra dambrugsfiskeri med dets traditionelle forvaltningspraksis med hensyn til at opfylde målene i fra jord til bord-strategien og den forbundne biodiversitetsstrategi; understreger, at opdyrkede dambrugsområder udgør leveområder for sjældne arter, bidrager positivt til klimaet og til vandreserver, tjener som dræn for næringsstoffer og fastholder sedimenter og bidrager til en bæredygtig produktion af regionale fødevarer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje dambrugsfiskeri i relevante foranstaltninger og programmer;

| 70. | minder om, at primærproducenter indtægtsmæssigt er væsentligt ringere stillet end andre erhvervsdrivende i både fødevareforsyningskæden og resten af økonomien; understreger, at det er af afgørende betydning at styrke primærproducenternes position i fødevareforsyningskæden, navnlig for så vidt angår små og mellemstore producenter, for at sætte dem i stand til at få en rimelig andel af merværdien af bæredygtigt producerede fødevarer, herunder gennem tilskyndelse til samarbejde og kollektive aktioner, idet der gøres brug af de muligheder, der findes i de fælles markedsordninger for landbrugs-, fiskeri- og akvakulturprodukter, herunder tilpasning af konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

70.

minder om, at primærproducenter indtægtsmæssigt er væsentligt ringere stillet end andre erhvervsdrivende i både fødevareforsyningskæden og resten af økonomien; understreger, at det er af afgørende betydning at styrke primærproducenternes position i fødevareforsyningskæden, navnlig for så vidt angår små og mellemstore producenter, for at sætte dem i stand til at få en rimelig andel af merværdien af bæredygtigt producerede fødevarer, herunder gennem tilskyndelse til samarbejde og kollektive aktioner, idet der gøres brug af de muligheder, der findes i de fælles markedsordninger for landbrugs-, fiskeri- og akvakulturprodukter, herunder tilpasning af konkurrencereglerne;

| 71. | understreger, at sikring af en stabil og rimelig indkomst for primærproducenter er afgørende for at muliggøre fødevaresystemets overgang til større bæredygtighed og mere cirkulært landbrug, bekæmpe urimelig handelspraksis og håndtere risici og kriser; opfordrer til, at primærproducenter i hele EU støttes i denne omstilling, herunder gennem indførelse af nye teknologier og med hensyn til at sikre øget effektivitet vedrørende landbrugssystemer, affaldshåndtering og inputforsyning og -emballering; understreger, at producentpriserne skal dække omkostningerne ved produktion og afspejle social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed og dermed være i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

71.

understreger, at sikring af en stabil og rimelig indkomst for primærproducenter er afgørende for at muliggøre fødevaresystemets overgang til større bæredygtighed og mere cirkulært landbrug, bekæmpe urimelig handelspraksis og håndtere risici og kriser; opfordrer til, at primærproducenter i hele EU støttes i denne omstilling, herunder gennem indførelse af nye teknologier og med hensyn til at sikre øget effektivitet vedrørende landbrugssystemer, affaldshåndtering og inputforsyning og -emballering; understreger, at producentpriserne skal dække omkostningerne ved produktion og afspejle social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed og dermed være i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt;

| 72. | mener, at forsyningskædeaftaler bør tilskyndes til at sikre landbrugere en rimelig fordeling af værdien og samtidig sikre større gennemsigtighed og sporbarhed i forsyningskæden som helhed og fremme væksten i unges beskæftigelse i sektoren; |
| --- | --- |

72.

mener, at forsyningskædeaftaler bør tilskyndes til at sikre landbrugere en rimelig fordeling af værdien og samtidig sikre større gennemsigtighed og sporbarhed i forsyningskæden som helhed og fremme væksten i unges beskæftigelse i sektoren;

| 73. | glæder sig over målet om at afkorte forsyningskæderne; påpeger dog virkeligheden for ømedlemsstater og øområder, der er adskilt fra det europæiske fastland, og som står over for problemer med isolation og afhængighed af import af nødvendige produkter som f.eks. korn til dyrefoder, og at de bør tilgodeses ved gennemførelsen af foranstaltninger med henblik på at reducere afhængigheden af transport over lange strækninger og andre foranstaltninger, der vil afkorte forsyningskæderne; fremhæver, at uden transporten over lange strækninger af visse fødevarer ville fødevaresikkerheden for disse afkoblede områder blive bragt i fare; |
| --- | --- |

73.

glæder sig over målet om at afkorte forsyningskæderne; påpeger dog virkeligheden for ømedlemsstater og øområder, der er adskilt fra det europæiske fastland, og som står over for problemer med isolation og afhængighed af import af nødvendige produkter som f.eks. korn til dyrefoder, og at de bør tilgodeses ved gennemførelsen af foranstaltninger med henblik på at reducere afhængigheden af transport over lange strækninger og andre foranstaltninger, der vil afkorte forsyningskæderne; fremhæver, at uden transporten over lange strækninger af visse fødevarer ville fødevaresikkerheden for disse afkoblede områder blive bragt i fare;

| 74. | bemærker, at borgernes forventninger udvikler sig og medfører betydelige ændringer på fødevaremarkedet med en stigende efterspørgsel efter lokalt producerede fødevarer til følge; understreger betydningen af lokalt producerede fødevarer, de muligheder, det giver vores landbrugere, og de betydelige positive bidrag, det kan give vores miljø; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at fremme udviklingen af lokale fødevarestrategier sammen med initiativer i den korte forsyningskæde; |
| --- | --- |

74.

bemærker, at borgernes forventninger udvikler sig og medfører betydelige ændringer på fødevaremarkedet med en stigende efterspørgsel efter lokalt producerede fødevarer til følge; understreger betydningen af lokalt producerede fødevarer, de muligheder, det giver vores landbrugere, og de betydelige positive bidrag, det kan give vores miljø; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at fremme udviklingen af lokale fødevarestrategier sammen med initiativer i den korte forsyningskæde;

| 75. | anerkender betydningen af friske økologiske fødevarer, der forbruges lokalt, hvilket er en fordel for forbrugernes sundhed og miljøet; fremhæver det store potentiale i at fremme samarbejdet mellem de lokale primærproducenter og udbydere af turismetjenester, som kan øge forbruget af friske lokalt dyrkede fødevarer; opfordrer til støtteforanstaltninger, som kan fremme dette samarbejde; |
| --- | --- |

75.

anerkender betydningen af friske økologiske fødevarer, der forbruges lokalt, hvilket er en fordel for forbrugernes sundhed og miljøet; fremhæver det store potentiale i at fremme samarbejdet mellem de lokale primærproducenter og udbydere af turismetjenester, som kan øge forbruget af friske lokalt dyrkede fødevarer; opfordrer til støtteforanstaltninger, som kan fremme dette samarbejde;

| 76. | opfordrer til fremme af foranstaltninger, der giver mulighed for forarbejdning af råmaterialer så tæt på oprindelsesstedet som muligt, hvilket begrænser CO2-aftrykket betydeligt og sikrer bedre sporbarhed for fødevarer; |
| --- | --- |

76.

opfordrer til fremme af foranstaltninger, der giver mulighed for forarbejdning af råmaterialer så tæt på oprindelsesstedet som muligt, hvilket begrænser CO2

| 77. | understreger, at samtidig med at nye bæredygtige forretningsmodeller udgør et enormt potentiale for SMV'er, kan flere af de initiativer, der indgår i strategien, føre til overdrevent bureaukrati; glæder sig over Kommissionens tilsagn om at holde sig til bedre reguleringsværktøjer, at vurdere virkningen på SMV'er samt at træffe foranstaltninger for at fremme bæredygtige og cirkulære forretningsmodeller, navnlig for SMV'er, at gøre brug af InvestEU-fonden for at smidiggøre adgangen til finansiering for SMV'er samt at tilbyde tilpassede løsninger for at hjælpe SMV'er med at udvikle nye færdigheder og forretningsmodeller; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at mindske den administrative byrde for små og mellemstore deltagere i fødevarekæden gennem foranstaltninger såsom strømlining af registreringsprocesserne og effektivisering af tilladelses- og licensgodkendelser og også ved at sikre, at relevante regulerende organer er behørigt bemandede, så små fødevareproducenter kan få markedsført deres produkter så hurtigt og let som muligt; |
| --- | --- |

77.

understreger, at samtidig med at nye bæredygtige forretningsmodeller udgør et enormt potentiale for SMV'er, kan flere af de initiativer, der indgår i strategien, føre til overdrevent bureaukrati; glæder sig over Kommissionens tilsagn om at holde sig til bedre reguleringsværktøjer, at vurdere virkningen på SMV'er samt at træffe foranstaltninger for at fremme bæredygtige og cirkulære forretningsmodeller, navnlig for SMV'er, at gøre brug af InvestEU-fonden for at smidiggøre adgangen til finansiering for SMV'er samt at tilbyde tilpassede løsninger for at hjælpe SMV'er med at udvikle nye færdigheder og forretningsmodeller; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at mindske den administrative byrde for små og mellemstore deltagere i fødevarekæden gennem foranstaltninger såsom strømlining af registreringsprocesserne og effektivisering af tilladelses- og licensgodkendelser og også ved at sikre, at relevante regulerende organer er behørigt bemandede, så små fødevareproducenter kan få markedsført deres produkter så hurtigt og let som muligt;

| 78. | mener, at det tildelte budget til opfyldelse af ambitionerne i EU's grønne pagt og mekanismen for en retfærdig omstilling er utilstrækkeligt til på en socialt bæredygtig måde at tage hånd om konsekvenserne af den forventede omstilling; opfordrer til, at mekanismen for en retfærdig omstilling også skal dække landbrugsregioner, der kan blive påvirket negativt, og understreger behovet for at sikre behørig inddragelse af arbejdsmarkedets parter i defineringen og implementeringen af strategiens fremtidige initiativer; minder om, at overgangen til dette system vil kræve betydelige investeringer, og at det ikke kan gennemføres uden de europæiske landbrugeres medvirken og støtte; |
| --- | --- |

78.

mener, at det tildelte budget til opfyldelse af ambitionerne i EU's grønne pagt og mekanismen for en retfærdig omstilling er utilstrækkeligt til på en socialt bæredygtig måde at tage hånd om konsekvenserne af den forventede omstilling; opfordrer til, at mekanismen for en retfærdig omstilling også skal dække landbrugsregioner, der kan blive påvirket negativt, og understreger behovet for at sikre behørig inddragelse af arbejdsmarkedets parter i defineringen og implementeringen af strategiens fremtidige initiativer; minder om, at overgangen til dette system vil kræve betydelige investeringer, og at det ikke kan gennemføres uden de europæiske landbrugeres medvirken og støtte;

| 79. | opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at håndhæve direktiv (EU) 2019/633 om urimelig handelspraksis og nøje overvåge dets gennemførelse i national ret; opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen for at styrke landbrugernes position i fødevareforsyningskæden og fremsætte konkrete forslag i overensstemmelse med strategien; |
| --- | --- |

79.

opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at håndhæve direktiv (EU) 2019/633 om urimelig handelspraksis og nøje overvåge dets gennemførelse i national ret; opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen for at styrke landbrugernes position i fødevareforsyningskæden og fremsætte konkrete forslag i overensstemmelse med strategien;

| 80. | gentager, at det er uacceptabelt at have to forskellige kvaliteter af fødevarer, og at dette bør modvirkes fuldt ud for at forhindre forskelsbehandling og vildledning af EU's forbrugere; mener derfor, at jord til bord-strategien skal indeholde bestemmelser, der forhindrer en dobbeltstandard for fødevarekvalitet, og opfordrer med henblik herpå Kommissionen til nøje at overvåge situationen på markedet og om nødvendigt foreslå målrettet lovgivning; understreger endvidere forbrugerorganisationernes rolle med hensyn til at kortlægge disse vildledende former for praksis; |
| --- | --- |

80.

gentager, at det er uacceptabelt at have to forskellige kvaliteter af fødevarer, og at dette bør modvirkes fuldt ud for at forhindre forskelsbehandling og vildledning af EU's forbrugere; mener derfor, at jord til bord-strategien skal indeholde bestemmelser, der forhindrer en dobbeltstandard for fødevarekvalitet, og opfordrer med henblik herpå Kommissionen til nøje at overvåge situationen på markedet og om nødvendigt foreslå målrettet lovgivning; understreger endvidere forbrugerorganisationernes rolle med hensyn til at kortlægge disse vildledende former for praksis;

| 81. | minder Kommissionen om, at den skal følge op på EU's adfærdskodeks for ansvarlig forretnings- og markedsføringspraksis ved at udarbejde en overvågningsramme for fødevare- og detailsektorerne og fremlægge lovgivningsmæssige forslag, såfremt fremgangen med integration af økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed og hensyn til dyrevelfærd i virksomheders strategier er utilstrækkelig, og derigennem fremme og belønne bæredygtige landbrugsproducenters indsats, samtidig med at tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af sunde, bæredygtige fødevarevalg øges, og fødevaresystemets overordnede miljømæssige fodaftryk og de samfundsmæssige omkostninger ved usund kost reduceres; |
| --- | --- |

81.

minder Kommissionen om, at den skal følge op på EU's adfærdskodeks for ansvarlig forretnings- og markedsføringspraksis ved at udarbejde en overvågningsramme for fødevare- og detailsektorerne og fremlægge lovgivningsmæssige forslag, såfremt fremgangen med integration af økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed og hensyn til dyrevelfærd i virksomheders strategier er utilstrækkelig, og derigennem fremme og belønne bæredygtige landbrugsproducenters indsats, samtidig med at tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af sunde, bæredygtige fødevarevalg øges, og fødevaresystemets overordnede miljømæssige fodaftryk og de samfundsmæssige omkostninger ved usund kost reduceres;

| 82. | insisterer på, at det er nødvendigt, at EU's adfærdskodeks for fødevare- og detailvirksomheder fokuserer på forpligtelser, der er relevante for skabelse af sunde og bæredygtige fødevaremiljøer, og som er specifikke, målbare og tidsbestemte, og som kan tackle dobbeltstandarder i landbrugspraksis og er centreret om nøgleoperationerne for de involverede enheder; |
| --- | --- |

82.

insisterer på, at det er nødvendigt, at EU's adfærdskodeks for fødevare- og detailvirksomheder fokuserer på forpligtelser, der er relevante for skabelse af sunde og bæredygtige fødevaremiljøer, og som er specifikke, målbare og tidsbestemte, og som kan tackle dobbeltstandarder i landbrugspraksis og er centreret om nøgleoperationerne for de involverede enheder;

| 83. | understreger vigtigheden af at standse og håndtere konsolidering og koncentration i detailsektoren for dagligvarer med henblik på at sikre retfærdige priser for landbrugere og anstændige arbejdsforhold for arbejdstagere; insisterer på, at det er nødvendigt, at aktørerne i begyndelsen af forsyningskæden tager hensyn til landbrugets produktionsomkostninger, og at der anvendes rimelige priser i alle led i forsyningskæden; minder om vigtigheden af at gøre landbrugerne mere modstandsdygtige på markedet ved at få mere værdi ud af fødevarekæden, hvilket opnås ved at tilskynde dem til at være med i producentorganisationer eller kooperativer; |
| --- | --- |

83.

understreger vigtigheden af at standse og håndtere konsolidering og koncentration i detailsektoren for dagligvarer med henblik på at sikre retfærdige priser for landbrugere og anstændige arbejdsforhold for arbejdstagere; insisterer på, at det er nødvendigt, at aktørerne i begyndelsen af forsyningskæden tager hensyn til landbrugets produktionsomkostninger, og at der anvendes rimelige priser i alle led i forsyningskæden; minder om vigtigheden af at gøre landbrugerne mere modstandsdygtige på markedet ved at få mere værdi ud af fødevarekæden, hvilket opnås ved at tilskynde dem til at være med i producentorganisationer eller kooperativer;

| 84. | opfordrer til, at der foretages forbedringer på en ikkediskriminerende måde af EU's politik for salgsfremstød for landbrugsprodukter og fødevarer samt af EU's skoleordning og initiativet European Healthy School Lunches; mener, at disse forbedringer bør styrke europæisk landbrugsproduktion af høj kvalitet og bidrage til bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug i overensstemmelse med denne strategi, den europæiske grønne pagt og målene for bæredygtig udvikling; mener, at disse forbedringer bør fokusere på pædagogiske budskaber baseret på tilgængelige videnskabelige data, på EU's kvalitetsmærker såsom EU's økomærke og geografiske betegnelser, på korte, lokale og regionale forsyningskæder, på sund ernæring og livsstil og på fremme af et større forbrug af frugt og grøntsager som led i en varieret og afbalanceret kost og et lavere indtag af sukker, salt og fedt med henblik på at reducere forekomsten af fedme; |
| --- | --- |

84.

opfordrer til, at der foretages forbedringer på en ikkediskriminerende måde af EU's politik for salgsfremstød for landbrugsprodukter og fødevarer samt af EU's skoleordning og initiativet European Healthy School Lunches; mener, at disse forbedringer bør styrke europæisk landbrugsproduktion af høj kvalitet og bidrage til bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug i overensstemmelse med denne strategi, den europæiske grønne pagt og målene for bæredygtig udvikling; mener, at disse forbedringer bør fokusere på pædagogiske budskaber baseret på tilgængelige videnskabelige data, på EU's kvalitetsmærker såsom EU's økomærke og geografiske betegnelser, på korte, lokale og regionale forsyningskæder, på sund ernæring og livsstil og på fremme af et større forbrug af frugt og grøntsager som led i en varieret og afbalanceret kost og et lavere indtag af sukker, salt og fedt med henblik på at reducere forekomsten af fedme;

| 85. | understreger desuden, i forbindelse med EU's forbrugsfremmende program, betydningen af at gøre miljøet grønnere, både indendørs og udendørs, som en naturlig løsning både på virkningerne af klimaændringerne og luftforureningen og for at skabe sunde omgivelser og øge befolkningens trivsel; |
| --- | --- |

85.

understreger desuden, i forbindelse med EU's forbrugsfremmende program, betydningen af at gøre miljøet grønnere, både indendørs og udendørs, som en naturlig løsning både på virkningerne af klimaændringerne og luftforureningen og for at skabe sunde omgivelser og øge befolkningens trivsel;

| 86. | understreger behovet for at øge de europæiske oplysningskampagner om moderat forbrug af vin og samtidig fortsat fremme kvalitetsprodukter; mener, at kun brede informations- og oplysningskampagner vil være effektive med hensyn til at bekæmpe forbrugsmisbrug, og minder om, at moderat forbrug af vin er en del af middelhavskosten; |
| --- | --- |

86.

understreger behovet for at øge de europæiske oplysningskampagner om moderat forbrug af vin og samtidig fortsat fremme kvalitetsprodukter; mener, at kun brede informations- og oplysningskampagner vil være effektive med hensyn til at bekæmpe forbrugsmisbrug, og minder om, at moderat forbrug af vin er en del af middelhavskosten;

| 87. | anerkender EU's kvalitetsordningers rolle for geografiske betegnelser i EU såsom beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB), geografiske betegnelser for spiritus og aromatiseret vin og garanteret traditionel specialitet (GTS), som er fremragende eksempler på, at EU har fastsat kvalitetsstandarder inden for landbruget; glæder sig over revisionen af EU's politik for geografiske betegnelser, der skal gøre det muligt for beskyttede geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser yderligere at bidrage til den økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed i de europæiske regioner til gavn for producenter, forbrugere og samfundet som helhed gennem produktion af produkter af høj kvalitet, der skaber en stærk forbindelse til regionerne; understreger behovet for at forbedre anerkendelsen af deres ægthed blandt forbrugere, som ikke altid er i stand til at skelne europæiske geografiske betegnelser fra andre produkter uden betegnelsen; mener, at det også er nødvendigt at reducere den administrative byrde for små producenter, som ønsker at tilslutte sig disse kvalitetsordninger, og styrke beskyttelsen af geografiske betegnelser mod misbrug eller efterligning på internationalt plan; gentager deres vigtige rolle for handelen mellem EU og partnerlande; |
| --- | --- |

87.

anerkender EU's kvalitetsordningers rolle for geografiske betegnelser i EU såsom beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB), geografiske betegnelser for spiritus og aromatiseret vin og garanteret traditionel specialitet (GTS), som er fremragende eksempler på, at EU har fastsat kvalitetsstandarder inden for landbruget; glæder sig over revisionen af EU's politik for geografiske betegnelser, der skal gøre det muligt for beskyttede geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser yderligere at bidrage til den økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed i de europæiske regioner til gavn for producenter, forbrugere og samfundet som helhed gennem produktion af produkter af høj kvalitet, der skaber en stærk forbindelse til regionerne; understreger behovet for at forbedre anerkendelsen af deres ægthed blandt forbrugere, som ikke altid er i stand til at skelne europæiske geografiske betegnelser fra andre produkter uden betegnelsen; mener, at det også er nødvendigt at reducere den administrative byrde for små producenter, som ønsker at tilslutte sig disse kvalitetsordninger, og styrke beskyttelsen af geografiske betegnelser mod misbrug eller efterligning på internationalt plan; gentager deres vigtige rolle for handelen mellem EU og partnerlande;

| 88. | fremhæver anerkendelsen i strategien af, at de fleste europæeres kost ikke er i overensstemmelse med anbefalingerne om sunde kostvaner, og at der er behov for en befolkningsdækkende ændring af forbrugsmønstrene i retning af sundere fødevarer, kost og livsstil, herunder et øget forbrug af bæredygtigt og regionalt producerede planter og plantebaserede fødevarer, såsom friske frugter og grøntsager, hele korn og bælgplanter, og for at imødegå overforbruget af kød og ultraforarbejdede produkter samt produkter med et højt indhold af sukker, salt og fedtstoffer, som også vil være til gavn for en mere modstandsdygtig økonomi; fremhæver, at EU-dækkende videnskabelig baserede anbefalinger, herunder klare målsætninger, for bæredygtig, sund og mere afbalanceret kost, som tager hensyn til de kulturelle og regionale forskelle i europæiske fødevarer og kostplaner og forbrugernes behov, vil kunne hjælpe og virke tilskyndende for forbrugerne og vil kunne give medlemsstaterne et oplyst grundlag for deres egne bestræbelser på at integrere bæredygtighedselementer i den nationale kostvejledning; opfordrer Kommissionen til at udvikle sådanne anbefalinger og specifikke foranstaltninger, som på en effektiv måde kan fremme en sund, bæredygtig og mere afbalanceret kost; |
| --- | --- |

88.

fremhæver anerkendelsen i strategien af, at de fleste europæeres kost ikke er i overensstemmelse med anbefalingerne om sunde kostvaner, og at der er behov for en befolkningsdækkende ændring af forbrugsmønstrene i retning af sundere fødevarer, kost og livsstil, herunder et øget forbrug af bæredygtigt og regionalt producerede planter og plantebaserede fødevarer, såsom friske frugter og grøntsager, hele korn og bælgplanter, og for at imødegå overforbruget af kød og ultraforarbejdede produkter samt produkter med et højt indhold af sukker, salt og fedtstoffer, som også vil være til gavn for en mere modstandsdygtig økonomi; fremhæver, at EU-dækkende videnskabelig baserede anbefalinger, herunder klare målsætninger, for bæredygtig, sund og mere afbalanceret kost, som tager hensyn til de kulturelle og regionale forskelle i europæiske fødevarer og kostplaner og forbrugernes behov, vil kunne hjælpe og virke tilskyndende for forbrugerne og vil kunne give medlemsstaterne et oplyst grundlag for deres egne bestræbelser på at integrere bæredygtighedselementer i den nationale kostvejledning; opfordrer Kommissionen til at udvikle sådanne anbefalinger og specifikke foranstaltninger, som på en effektiv måde kan fremme en sund, bæredygtig og mere afbalanceret kost;

| 89. | glæder sig over, at strategien med rette anerkender den rolle og indflydelse, som fødevaremiljøet spiller i udformningen af forbrugsmønstre, og behovet for at gøre det nemmere for forbrugere at vælge en sund og bæredygtig kost; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anlægge en mere systematisk og evidensbaseret tilgang for at fremme skabelsen af sunde, bæredygtige og retfærdige fødevaremiljøer i stedet for kun at basere sig på en adfærdskodeks; gentager betydningen af at fremme sund, mere afbalanceret og bæredygtig kost ved at forbedre fødevaremiljøet, øge forbrugernes bevidsthed om betydningen af forbrugsmønstre, herunder via digitale kanaler, og stille oplysninger om kost, der er bedre for det menneskelige helbred og har et mindre kulstofaftryk og miljøaftryk såsom produkter fra korte lokale og regionale forsyningskæder, til rådighed, hvilket bør ledsages af en række foranstaltninger til at gøre fødevareproduktion mere bæredygtigt som standard; |
| --- | --- |

89.

glæder sig over, at strategien med rette anerkender den rolle og indflydelse, som fødevaremiljøet spiller i udformningen af forbrugsmønstre, og behovet for at gøre det nemmere for forbrugere at vælge en sund og bæredygtig kost; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anlægge en mere systematisk og evidensbaseret tilgang for at fremme skabelsen af sunde, bæredygtige og retfærdige fødevaremiljøer i stedet for kun at basere sig på en adfærdskodeks; gentager betydningen af at fremme sund, mere afbalanceret og bæredygtig kost ved at forbedre fødevaremiljøet, øge forbrugernes bevidsthed om betydningen af forbrugsmønstre, herunder via digitale kanaler, og stille oplysninger om kost, der er bedre for det menneskelige helbred og har et mindre kulstofaftryk og miljøaftryk såsom produkter fra korte lokale og regionale forsyningskæder, til rådighed, hvilket bør ledsages af en række foranstaltninger til at gøre fødevareproduktion mere bæredygtigt som standard;

| 90. | opfordrer til en omfattende og komplementær række af foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger og oplysningskampagner rettet mod forbrugerne, der kan reducere de omkostninger, som meget forarbejdede fødevarer med et højt salt-, sukker- og fedtindhold skaber for folkesundheden; opfordrer de store fødevareproducenter og detailhandlere til hurtigt og seriøst at ændre sammensætningen af de forarbejdede fødevarer, der ikke er omfattet af EU's kvalitetsordninger, hvor der kan opnås forbedringer i retning af en sundere sammensætning, og glæder sig over Kommissionens hensigt om at iværksætte initiativer til at stimulere denne ændrede sammensætning, herunder ved at fastsætte maksimumsgrænser for sukker, fedt og salt i visse forarbejdede fødevarer, og opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge fremskridtene med hensyn til ændret sammensætning; understreger, at sådanne ændrede sammensætninger også bør søge at minimere de sundhedsrisici, der er forbundet med fødevareforbedringsmidler, pesticidrester og skadelige kemikalier; opfordrer til særlig opmærksomhed på fødevarer til børn og andre fødevarer til særlige formål og for indførelse af en effektiv og EU-dækkende tilgang til at tackle børns og unges eksponering for reklame og markedsføring af forarbejdede fødevarer med et højt indhold af fedt, sukker og salt på tv og i radio samt på digitale medier; |
| --- | --- |

90.

opfordrer til en omfattende og komplementær række af foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger og oplysningskampagner rettet mod forbrugerne, der kan reducere de omkostninger, som meget forarbejdede fødevarer med et højt salt-, sukker- og fedtindhold skaber for folkesundheden; opfordrer de store fødevareproducenter og detailhandlere til hurtigt og seriøst at ændre sammensætningen af de forarbejdede fødevarer, der ikke er omfattet af EU's kvalitetsordninger, hvor der kan opnås forbedringer i retning af en sundere sammensætning, og glæder sig over Kommissionens hensigt om at iværksætte initiativer til at stimulere denne ændrede sammensætning, herunder ved at fastsætte maksimumsgrænser for sukker, fedt og salt i visse forarbejdede fødevarer, og opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge fremskridtene med hensyn til ændret sammensætning; understreger, at sådanne ændrede sammensætninger også bør søge at minimere de sundhedsrisici, der er forbundet med fødevareforbedringsmidler, pesticidrester og skadelige kemikalier; opfordrer til særlig opmærksomhed på fødevarer til børn og andre fødevarer til særlige formål og for indførelse af en effektiv og EU-dækkende tilgang til at tackle børns og unges eksponering for reklame og markedsføring af forarbejdede fødevarer med et højt indhold af fedt, sukker og salt på tv og i radio samt på digitale medier;

| 91. | mener, at videre udvikling og bæredygtig innovation inden for planteproteinproduktion og alternative proteinkilder i EU, såsom insekter eller alger, er en måde til effektivt at håndtere mange af de miljø- og klimaudfordringer på, som EU's landbrug står over for, samt forebygge afskovning, tab af biodiversitet og forringelse af økosystemer i lande uden for EU og mindske Europas aktuelle afhængighed af forsyninger af planteproteiner; opfordrer Kommissionen til at bygge videre på sin rapport om udviklingen af planteproteinsektoren i Den Europæiske Union (COM(2018)0757) og til at fremlægge en EU-strategi for proteinomstilling, der omfatter efterspørgsels- og udbudssiden for at støtte og fremme en bæredygtig produktion af proteinafgrøder, herunder lokale forsyninger af foderstoffer og fødevareproduktion, øge EU's selvforsyning og mindske de globale miljø- og klimapåvirkninger; understreger betydningen af at mindske afhængigheden af import af proteinafgrøder fra oversøiske lande; |
| --- | --- |

91.

mener, at videre udvikling og bæredygtig innovation inden for planteproteinproduktion og alternative proteinkilder i EU, såsom insekter eller alger, er en måde til effektivt at håndtere mange af de miljø- og klimaudfordringer på, som EU's landbrug står over for, samt forebygge afskovning, tab af biodiversitet og forringelse af økosystemer i lande uden for EU og mindske Europas aktuelle afhængighed af forsyninger af planteproteiner; opfordrer Kommissionen til at bygge videre på sin rapport om udviklingen af planteproteinsektoren i Den Europæiske Union (COM(2018)0757) og til at fremlægge en EU-strategi for proteinomstilling, der omfatter efterspørgsels- og udbudssiden for at støtte og fremme en bæredygtig produktion af proteinafgrøder, herunder lokale forsyninger af foderstoffer og fødevareproduktion, øge EU's selvforsyning og mindske de globale miljø- og klimapåvirkninger; understreger betydningen af at mindske afhængigheden af import af proteinafgrøder fra oversøiske lande;

| 92. | minder om sin opfordring til at udvide EU's generiske risikovurdering til al lovgivning for at forhindre, at forbrugerne udsættes for farlige stoffer i fødevarer; |
| --- | --- |

92.

minder om sin opfordring til at udvide EU's generiske risikovurdering til al lovgivning for at forhindre, at forbrugerne udsættes for farlige stoffer i fødevarer;

| 93. | minder om, at ernæringsprofiler, der skulle have været udarbejdet for længst, fortsat er relevante og nødvendig for at nå målene i forordning (EF) nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger (72); glæder sig over meddelelsen om, at der vil blive fremsat et lovforslag for at indføre ernæringsprofiler; påpeger, at mange fødevarer, herunder nogle, der markedsføres over for børn, stadig anvender sundheds- og ernæringsanprisninger, selv om de har et højt indhold af problematiske næringsstoffer; understreger, at der skal udvikles et solidt sæt ernæringsprofiler for at forbyde anvendelsen af ernærings- og sundhedsanprisninger i relation til fødevarer med et højt indhold af fedt, sukker og/eller salt; opfordrer til, at man er særligt opmærksom på fødevarer til børn og andre fødevarer til særlige formål; |
| --- | --- |

93.

minder om, at ernæringsprofiler, der skulle have været udarbejdet for længst, fortsat er relevante og nødvendig for at nå målene i forordning (EF) nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger (72

| 94. | anerkender, at internationale folkesundhedsorganisationer som Verdenssundhedsorganisationen har udpeget næringsdeklarationer på forsiden af emballagen som et centralt redskab, der kan hjælpe forbrugerne med at vælge mere afbalancerede og sundere fødevarer på et mere velinformeret grundlag; understreger, at et system for næringsdeklarationer på forsiden af emballagen, som er i overensstemmelse med og supplerer kostråd, bør hjælpe forbrugerne med at vælge sundere fødevarer ved hjælp af forståelige oplysninger om de fødevarer, som de indtager. opfordrer Kommissionen til at sikre, at der udvikles et obligatorisk og harmoniseret EU-ernæringsmærke på forsiden af pakken baseret på solid, uafhængig videnskabelig dokumentation og dokumenteret forbrugerforståelse med åben adgang for alle markedsaktører, herunder små og mellemstore aktører, under hensyntagen til den yderligere byrde for fødevarevirksomheder og sammenslutninger; understreger endvidere, at den for at lette sammenligningen på tværs af produkter bør omfatte et fortolkningselement med henblik på at tilvejebringe gennemsigtige, sammenlignelige og harmoniserede produktoplysninger og være baseret på ensartede referencebeløb; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til de særlige karakteristika ved produkter og produkter med en enkelt ingrediens under de europæiske kvalitetsordninger (BOB, BGB, GI osv.), navnlig deres sammensætning, der ikke kan ændres, og understreger samtidig, at alle overvejelser vedrørende eventuelle undtagelser bør være baseret på videnskabelige begrundelser; opfordrer til, at der indføres et digitalt system til visning af supplerende frivillige oplysninger om landbrugsfødevarer (»EU4healthyfood«), og foreslår, at disse oplysninger kan leveres digitalt ved hjælp af en QR-kode, så de er nemme at hente for forbrugeren; |
| --- | --- |

94.

anerkender, at internationale folkesundhedsorganisationer som Verdenssundhedsorganisationen har udpeget næringsdeklarationer på forsiden af emballagen som et centralt redskab, der kan hjælpe forbrugerne med at vælge mere afbalancerede og sundere fødevarer på et mere velinformeret grundlag; understreger, at et system for næringsdeklarationer på forsiden af emballagen, som er i overensstemmelse med og supplerer kostråd, bør hjælpe forbrugerne med at vælge sundere fødevarer ved hjælp af forståelige oplysninger om de fødevarer, som de indtager. opfordrer Kommissionen til at sikre, at der udvikles et obligatorisk og harmoniseret EU-ernæringsmærke på forsiden af pakken baseret på solid, uafhængig videnskabelig dokumentation og dokumenteret forbrugerforståelse med åben adgang for alle markedsaktører, herunder små og mellemstore aktører, under hensyntagen til den yderligere byrde for fødevarevirksomheder og sammenslutninger; understreger endvidere, at den for at lette sammenligningen på tværs af produkter bør omfatte et fortolkningselement med henblik på at tilvejebringe gennemsigtige, sammenlignelige og harmoniserede produktoplysninger og være baseret på ensartede referencebeløb; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til de særlige karakteristika ved produkter og produkter med en enkelt ingrediens under de europæiske kvalitetsordninger (BOB, BGB, GI osv.), navnlig deres sammensætning, der ikke kan ændres, og understreger samtidig, at alle overvejelser vedrørende eventuelle undtagelser bør være baseret på videnskabelige begrundelser; opfordrer til, at der indføres et digitalt system til visning af supplerende frivillige oplysninger om landbrugsfødevarer (»EU4healthyfood«), og foreslår, at disse oplysninger kan leveres digitalt ved hjælp af en QR-kode, så de er nemme at hente for forbrugeren;

| 95. | bemærker, at sunde produkter, herunder fødevarer, kan indeholde naturlige eller syntetiske ingredienser, der kan have forskellig virkninger for miljøet og forbrugernes sundhed; opfordrer til, at der indføres obligatoriske mærkningsordninger for sunde produkter, hvor det angives, om en ingrediens er fremstillet syntetisk, og om den er dannet ved kemisk syntese, navnlig når der findes tilsvarende naturlige ingredienser; |
| --- | --- |

95.

bemærker, at sunde produkter, herunder fødevarer, kan indeholde naturlige eller syntetiske ingredienser, der kan have forskellig virkninger for miljøet og forbrugernes sundhed; opfordrer til, at der indføres obligatoriske mærkningsordninger for sunde produkter, hvor det angives, om en ingrediens er fremstillet syntetisk, og om den er dannet ved kemisk syntese, navnlig når der findes tilsvarende naturlige ingredienser;

| 96. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af ændringerne i forbrugernes adfærd såsom køb af fødevarer på internettet; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af ændringerne i forbrugernes adfærd såsom køb af fødevarer på internettet;

| 97. | glæder sig over Kommissionens initiativ, der sigter mod at forbedre oprindelsesmærkning og dens overvejelser omkring at udvide den til et større antal produkter; gentager sin opfordring til obligatorisk oprindelsesmærkning; understreger, at dette bør være omfattende og harmoniseret og omfatte alle fødevarer og bør omfatte cateringfaciliteter, restauranter og detailhandel og være fuldt verificerbar og sporbar og ikke underminere et velfungerende indre marked; understreger, at forordningen om fødevareinformation (73) skal revideres med fokus på mælk og kød som ingredienser; opfordrer Kommissionen til at rette op på den nuværende praksis, hvor produkter, hvis primære ingredienser ikke er af lokal eller regional oprindelse, kan markedsføres som sådanne, hvis oprindelsen af disse ikke-lokale primære ingredienser er angivet med lille skrift, og til at gøre de primære ingrediensers oprindelse mere synlig for forbrugeren; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige ændringer af reglerne for mærkning af honning, som vil føre til bedre forbrugeroplysning, og til at støtte EU's biavlssektor ved at styrke importinspektionerne for at forhindre import af forfalsket honning, samtidig med at det understreges, at al mærkning af oprindelsesland skal håndhæves effektivt for at bekæmpe fødevaresvig; |
| --- | --- |

97.

glæder sig over Kommissionens initiativ, der sigter mod at forbedre oprindelsesmærkning og dens overvejelser omkring at udvide den til et større antal produkter; gentager sin opfordring til obligatorisk oprindelsesmærkning; understreger, at dette bør være omfattende og harmoniseret og omfatte alle fødevarer og bør omfatte cateringfaciliteter, restauranter og detailhandel og være fuldt verificerbar og sporbar og ikke underminere et velfungerende indre marked; understreger, at forordningen om fødevareinformation (73

| 98. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at skabe en ramme for mærkning af bæredygtige fødevarer og opfordrer Kommissionen til at definere metoderne og præcisere, hvilke aspekter af bæredygtighed der vil blive omfattet, og samtidig sikre, at den nye ordning ikke kommer i konflikt med eksisterende miljøordninger såsom EU's økomærke eller økologimærket; fremhæver, at der i øjeblikket anvendes mange ubegrundede og endog vildledende miljøanprisninger og -reklamemetoder, og opfordrer Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig ramme, der etablerer en klar, hurtig og effektiv procedure forud for godkendelse af alle bæredygtighedsanprisninger og -mærker; understreger, at en sådan ramme vil beskytte forbrugerne mod usande bæredygtighedsanprisninger og samtidig sikre, at virksomheder, der virkelig stræber mod at være mere miljøvenlige, belønnes behørigt for deres indsats; understreger behovet for, at offentlige kontrolmyndigheder inspicerer al tilladt mærkning på fødevarer; |
| --- | --- |

98.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at skabe en ramme for mærkning af bæredygtige fødevarer og opfordrer Kommissionen til at definere metoderne og præcisere, hvilke aspekter af bæredygtighed der vil blive omfattet, og samtidig sikre, at den nye ordning ikke kommer i konflikt med eksisterende miljøordninger såsom EU's økomærke eller økologimærket; fremhæver, at der i øjeblikket anvendes mange ubegrundede og endog vildledende miljøanprisninger og -reklamemetoder, og opfordrer Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig ramme, der etablerer en klar, hurtig og effektiv procedure forud for godkendelse af alle bæredygtighedsanprisninger og -mærker; understreger, at en sådan ramme vil beskytte forbrugerne mod usande bæredygtighedsanprisninger og samtidig sikre, at virksomheder, der virkelig stræber mod at være mere miljøvenlige, belønnes behørigt for deres indsats; understreger behovet for, at offentlige kontrolmyndigheder inspicerer al tilladt mærkning på fødevarer;

| 99. | understreger behovet for at indføre mærkning af animalske produkter, som bør være baseret på identifikation af produktionsmetoden og indikatorer for dyrevelfærd og indeholde dyrenes fødested, opdræt og slagtning, og understreger, at disse krav bør udvides til også at omfatte forarbejdede produkter for at øge gennemsigtigheden, hjælpe forbrugerne med at træffe et bedre valg og bidrage til dyrevelfærden; understreger, at produktion og markedsudbredelse af plantebaserede proteiner bør støttes bedre, og opfordrer endvidere til, at den længe ventede harmonisering af kravene med hensyn til mærkning af vegetariske og veganske fødevarer fremlægges hurtigst muligt; |
| --- | --- |

99.

understreger behovet for at indføre mærkning af animalske produkter, som bør være baseret på identifikation af produktionsmetoden og indikatorer for dyrevelfærd og indeholde dyrenes fødested, opdræt og slagtning, og understreger, at disse krav bør udvides til også at omfatte forarbejdede produkter for at øge gennemsigtigheden, hjælpe forbrugerne med at træffe et bedre valg og bidrage til dyrevelfærden; understreger, at produktion og markedsudbredelse af plantebaserede proteiner bør støttes bedre, og opfordrer endvidere til, at den længe ventede harmonisering af kravene med hensyn til mærkning af vegetariske og veganske fødevarer fremlægges hurtigst muligt;

| 100. | bekræfter på ny sin overbevisning om, at politiske foranstaltninger til at øge fødevaresystemets bæredygtighed ikke udelukkende bør afhænge af, at ansvaret for at købe bæredygtige produkter flyttes over til forbrugerne, da dette mangler effektivitet, selv om forbrugernes valgmuligheder er en vigtig faktor for udbredelsen af bæredygtigt produceret og sundere kost; understreger betydningen af god ernærings- og miljøundervisning samt adgang til letforståelige og relevante oplysninger om dette; understreger, at bæredygtighedsmærkning bør være baseret på videnskabelige harmoniserede bæredygtighedskriterier og bør omfatte inspektioner foretaget af offentlige kontrolmyndigheder, hvor det er muligt, og nye lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvor det er nødvendigt; bemærker imidlertid, at tredjepartscertificering og -mærkning alene ikke er effektivt, men kan være supplerende værktøjer i relation til at sikre bæredygtig produktion og forbrug; anerkender, at øget gennemsigtighed gennem metoder såsom mærkning er et vigtigt element, der kan hjælpe forbrugerne med at træffe mere bæredygtige købsbeslutninger, hvilket er vigtigt for at opnå overgangen til et mere bæredygtigt, regionalt og sundt fødevaresystem; |
| --- | --- |

100.

bekræfter på ny sin overbevisning om, at politiske foranstaltninger til at øge fødevaresystemets bæredygtighed ikke udelukkende bør afhænge af, at ansvaret for at købe bæredygtige produkter flyttes over til forbrugerne, da dette mangler effektivitet, selv om forbrugernes valgmuligheder er en vigtig faktor for udbredelsen af bæredygtigt produceret og sundere kost; understreger betydningen af god ernærings- og miljøundervisning samt adgang til letforståelige og relevante oplysninger om dette; understreger, at bæredygtighedsmærkning bør være baseret på videnskabelige harmoniserede bæredygtighedskriterier og bør omfatte inspektioner foretaget af offentlige kontrolmyndigheder, hvor det er muligt, og nye lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvor det er nødvendigt; bemærker imidlertid, at tredjepartscertificering og -mærkning alene ikke er effektivt, men kan være supplerende værktøjer i relation til at sikre bæredygtig produktion og forbrug; anerkender, at øget gennemsigtighed gennem metoder såsom mærkning er et vigtigt element, der kan hjælpe forbrugerne med at træffe mere bæredygtige købsbeslutninger, hvilket er vigtigt for at opnå overgangen til et mere bæredygtigt, regionalt og sundt fødevaresystem;

| 101. | understreger, at fødevarepriser skal sende det rigtige signal til forbrugere; mener, at rimelige fødevarepriser, der også afspejler de faktiske omkostninger ved produktionen for miljøet og samfundet, er den mest effektive måde, hvorpå der kan opnås bæredygtige og retfærdige fødevaresystemer på lang sigt; glæder sig derfor over strategiens målsætning om at ændre fødevareindustriens metoder, så de gør det sunde og bæredygtige valg til et let, tilgængeligt og økonomisk overkommeligt valg for forbrugerne; går ind for at give medlemsstaterne større fleksibilitet til at differentiere momssatserne på fødevarer med forskellige sundheds- og miljømæssige konsekvenser og sætte dem i stand til at vælge en momssats på nul for sunde og bæredygtige fødevarer såsom frugt og grøntsager, sådan som det allerede er gennemført i nogle medlemsstater, men ikke er muligt for alle på nuværende tidspunkt (74), og en højere momssats på usunde fødevarer og fødevarer, der har et stort miljøfodaftryk; minder om, at husholdningernes udgifter til fødevarer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, og at forbrugerne i alle medlemsstater bør sikres overkommelige priser, samtidig med at primærproducenterne sikres en rimelig indkomst for deres bæredygtige og sunde produkter, gennemsigtigheden øges og forbrugerne bliver mere bevidste om omkostninger og fortjeneste i forbindelse med de enkelte led i fødevareforsyningskæden; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse for at sætte beløb på de miljømæssige og samfundsmæssige, herunder sundhedsrelaterede, omkostninger ved produktionen og forbruget af de mest anvendte fødevarer på EU-markedet; |
| --- | --- |

101.

understreger, at fødevarepriser skal sende det rigtige signal til forbrugere; mener, at rimelige fødevarepriser, der også afspejler de faktiske omkostninger ved produktionen for miljøet og samfundet, er den mest effektive måde, hvorpå der kan opnås bæredygtige og retfærdige fødevaresystemer på lang sigt; glæder sig derfor over strategiens målsætning om at ændre fødevareindustriens metoder, så de gør det sunde og bæredygtige valg til et let, tilgængeligt og økonomisk overkommeligt valg for forbrugerne; går ind for at give medlemsstaterne større fleksibilitet til at differentiere momssatserne på fødevarer med forskellige sundheds- og miljømæssige konsekvenser og sætte dem i stand til at vælge en momssats på nul for sunde og bæredygtige fødevarer såsom frugt og grøntsager, sådan som det allerede er gennemført i nogle medlemsstater, men ikke er muligt for alle på nuværende tidspunkt (74

| 102. | opfordrer til en revision af lovgivningen om offentlige indkøb med henblik på at indføre eller styrke obligatoriske minimumskrav for børnehaver og skoler, andre offentlige institutioner og private virksomheder, der leverer offentlige tjenesteydelser, med henblik på at fremme: bæredygtig fødevareproduktion, herunder traditionelle og typiske fødevarer med geografiske betegnelser, forbruget af lokale produkter og, hvor det er muligt, sæsonprodukter korte forsyningskæder, herunder direkte salg, dyrevelfærdsnormer og reduktion af fødevarespild og -emballage i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi; opfordrer til fremme af sundere og afbalancerede kostvaner og kostmønstre ved at skabe et fødevaremiljø, der gør det lettere for forbrugerne at træffe sunde, informerede og bæredygtige valg; opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle overvågnings- og rapporteringsværktøjer vedrørende bæredygtige fødevareindkøb; |
| --- | --- |

102.

opfordrer til en revision af lovgivningen om offentlige indkøb med henblik på at indføre eller styrke obligatoriske minimumskrav for børnehaver og skoler, andre offentlige institutioner og private virksomheder, der leverer offentlige tjenesteydelser, med henblik på at fremme: bæredygtig fødevareproduktion, herunder traditionelle og typiske fødevarer med geografiske betegnelser, forbruget af lokale produkter og, hvor det er muligt, sæsonprodukter korte forsyningskæder, herunder direkte salg, dyrevelfærdsnormer og reduktion af fødevarespild og -emballage i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi; opfordrer til fremme af sundere og afbalancerede kostvaner og kostmønstre ved at skabe et fødevaremiljø, der gør det lettere for forbrugerne at træffe sunde, informerede og bæredygtige valg; opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle overvågnings- og rapporteringsværktøjer vedrørende bæredygtige fødevareindkøb;

| 103. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at revidere EU-lovgivningen om materialer bestemt til kontakt med fødevarer, men beklager manglen på harmoniserede foranstaltninger indtil nu og foreslår, at Kommissionen fremrykker datoen for offentliggørelsen af forslaget; insisterer på behovet for en omfattende, harmoniseret regulering af alle materialer og forurenende stoffer bestemt til kontakt med fødevarer, herunder materialer og forurenende stoffer, der endnu ikke er dækket på EU-plan; insisterer på, at dette bør baseres på forsigtighedsprincippet, princippet om »ingen data, intet marked«, omfattende sikkerhedsvurderinger baseret på de seneste videnskabelige data og videnskabeligt arbejde i Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og EFSA, og understreger, at effektiv håndhævelse og tilvejebringelse af bedre information til forbrugerne er af afgørende betydning; gentager sin opfordring til at revidere lovgivningen om materialer i kontakt med fødevarer i overensstemmelse med forordningen om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) såvel som forordningerne om klassificering, mærkning og emballering og til straks at indsætte specifikke bestemmelser om at erstatte hormonforstyrrende stoffer og andre farlige kemikalier i materialer i kontakt med fødevarer, uden at det skal berører emballagens rolle med hensyn til at opretholde fødevaresikkerhed og -kvalitet; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fastlægge regler for sikker genanvendelse af alle plastmaterialer end PET, der kommer i kontakt med fødevarer; understreger samtidig, at der bør gælde lige sikkerhedskrav for nye og genanvendte materialer, og at ansvarlige aktører i forsyningskæder og slutbrugere skal have let adgang til oplysninger om naturen og sikkerheden af kemikalier i materialer i kontakt med fødevarer; |
| --- | --- |

103.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at revidere EU-lovgivningen om materialer bestemt til kontakt med fødevarer, men beklager manglen på harmoniserede foranstaltninger indtil nu og foreslår, at Kommissionen fremrykker datoen for offentliggørelsen af forslaget; insisterer på behovet for en omfattende, harmoniseret regulering af alle materialer og forurenende stoffer bestemt til kontakt med fødevarer, herunder materialer og forurenende stoffer, der endnu ikke er dækket på EU-plan; insisterer på, at dette bør baseres på forsigtighedsprincippet, princippet om »ingen data, intet marked«, omfattende sikkerhedsvurderinger baseret på de seneste videnskabelige data og videnskabeligt arbejde i Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og EFSA, og understreger, at effektiv håndhævelse og tilvejebringelse af bedre information til forbrugerne er af afgørende betydning; gentager sin opfordring til at revidere lovgivningen om materialer i kontakt med fødevarer i overensstemmelse med forordningen om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) såvel som forordningerne om klassificering, mærkning og emballering og til straks at indsætte specifikke bestemmelser om at erstatte hormonforstyrrende stoffer og andre farlige kemikalier i materialer i kontakt med fødevarer, uden at det skal berører emballagens rolle med hensyn til at opretholde fødevaresikkerhed og -kvalitet; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fastlægge regler for sikker genanvendelse af alle plastmaterialer end PET, der kommer i kontakt med fødevarer; understreger samtidig, at der bør gælde lige sikkerhedskrav for nye og genanvendte materialer, og at ansvarlige aktører i forsyningskæder og slutbrugere skal have let adgang til oplysninger om naturen og sikkerheden af kemikalier i materialer i kontakt med fødevarer;

| 104. | fremhæver, at madspild og fødevaretab har enorme miljømæssige konsekvenser, bidrager til klimaforandringer og udgør et spild af begrænsede ressourcer såsom jordarealer, energi og vand og giver landbrugere mindre indtægter; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at træffe de fornødne foranstaltninger for at nå målsætningen om nedbringelse af madspild i Unionen med 30 % inden 2025 og 50 % inden 2030 i forhold til 2014-basislinjen; understreger, at der er behov for bindende mål i alle led af forsyningskæden, herunder primærproduktion, fasen før detailhandel og detailhandelsfasen, for at nå dette mål; opfordrer alle medlemsstater til at etablere og gennemføre programmer til forebyggelse af madspild, som fuldt ud integrerer principperne for den cirkulære økonomi og omfatter fremme af korte fødevareforsyningskæder, hvilket mindsker risikoen for at generere madspild; understreger, at den fælles landbrugspolitiks mål omfatter forebyggelse af madspild; understreger, at der bør tilskyndes til foranstaltninger til at begrænse madspild, der opstår på primærproduktionsniveau og i de tidlige faser af forsyningskæden, herunder uhøstede fødevarer; understreger betydningen af at sikre dyresundhed, bl.a. som et middel til at undgå fødevaretab og madspild ved kilden, og fremhæver, at genvinding af plantebaseret madspild til dyrefoder er en bæredygtig løsning, i de tilfælde hvor madspild ikke kan forebygges; understreger betydningen af at øge offentlighedens bevidsthed og give vejledning i, hvordan madspild kan undgås, for at fremme en langsigtet ændring af forbrugernes adfærd; opfordrer Kommissionen til at identificere eventuelle potentielle hindringer, der hindrer en hurtigere nedbringelse af affaldsmængden, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig finansiering til forskning, innovation, inddragelse af interessenter og oplysnings- og uddannelseskampagner gennem oprettelse af nationale fonde for fødevarespild med det formål at eliminere affald; |
| --- | --- |

104.

fremhæver, at madspild og fødevaretab har enorme miljømæssige konsekvenser, bidrager til klimaforandringer og udgør et spild af begrænsede ressourcer såsom jordarealer, energi og vand og giver landbrugere mindre indtægter; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at træffe de fornødne foranstaltninger for at nå målsætningen om nedbringelse af madspild i Unionen med 30 % inden 2025 og 50 % inden 2030 i forhold til 2014-basislinjen; understreger, at der er behov for bindende mål i alle led af forsyningskæden, herunder primærproduktion, fasen før detailhandel og detailhandelsfasen, for at nå dette mål; opfordrer alle medlemsstater til at etablere og gennemføre programmer til forebyggelse af madspild, som fuldt ud integrerer principperne for den cirkulære økonomi og omfatter fremme af korte fødevareforsyningskæder, hvilket mindsker risikoen for at generere madspild; understreger, at den fælles landbrugspolitiks mål omfatter forebyggelse af madspild; understreger, at der bør tilskyndes til foranstaltninger til at begrænse madspild, der opstår på primærproduktionsniveau og i de tidlige faser af forsyningskæden, herunder uhøstede fødevarer; understreger betydningen af at sikre dyresundhed, bl.a. som et middel til at undgå fødevaretab og madspild ved kilden, og fremhæver, at genvinding af plantebaseret madspild til dyrefoder er en bæredygtig løsning, i de tilfælde hvor madspild ikke kan forebygges; understreger betydningen af at øge offentlighedens bevidsthed og give vejledning i, hvordan madspild kan undgås, for at fremme en langsigtet ændring af forbrugernes adfærd; opfordrer Kommissionen til at identificere eventuelle potentielle hindringer, der hindrer en hurtigere nedbringelse af affaldsmængden, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig finansiering til forskning, innovation, inddragelse af interessenter og oplysnings- og uddannelseskampagner gennem oprettelse af nationale fonde for fødevarespild med det formål at eliminere affald;

| 105. | understreger, at der i overensstemmelse med affaldshierarkiet bør fokuseres på forebyggelse af madspild; glæder sig over den foreslåede revision med det formål at præcisere de nuværende EU-regler om datomærkning med henblik på at forebygge og reducere madspild og fødevaretab; understreger, at alle ændringer i reglerne for datomærkning bør være baserede på videnskab og bør forbedre aktørerne i fødevarekædens, herunder hotel- og restaurationsbranchens, anvendelse, udtryk og visning af datomærkning samt forbrugernes forståelse, navnlig af mærkningerne »udløbsdato« og »bedst før«, samtidig med at fødevaresikkerheden eller -kvaliteten ikke undermineres; understreger, at harmoniseret datomærkning vil bidrage til at bekæmpe madspild; foreslår en revision af reglerne for distribution af fødevarer med det formål at klarlægge og fjerne eventuelle hindringer for nedbringelse af spild og at fremme effektiviteten, konkurrencen og innovationen; |
| --- | --- |

105.

understreger, at der i overensstemmelse med affaldshierarkiet bør fokuseres på forebyggelse af madspild; glæder sig over den foreslåede revision med det formål at præcisere de nuværende EU-regler om datomærkning med henblik på at forebygge og reducere madspild og fødevaretab; understreger, at alle ændringer i reglerne for datomærkning bør være baserede på videnskab og bør forbedre aktørerne i fødevarekædens, herunder hotel- og restaurationsbranchens, anvendelse, udtryk og visning af datomærkning samt forbrugernes forståelse, navnlig af mærkningerne »udløbsdato« og »bedst før«, samtidig med at fødevaresikkerheden eller -kvaliteten ikke undermineres; understreger, at harmoniseret datomærkning vil bidrage til at bekæmpe madspild; foreslår en revision af reglerne for distribution af fødevarer med det formål at klarlægge og fjerne eventuelle hindringer for nedbringelse af spild og at fremme effektiviteten, konkurrencen og innovationen;

| 106. | understreger betydningen af at bekæmpe fødevaresvindel og -forfalskning i fødevaresektoren, som vildleder forbrugerne og forvrider konkurrencen på det indre marked; understreger behovet for hurtigst muligt at tage fat på det komplekse problem med fødevaresvig, mere specifikt forkert mærkning, udskiftning, fortynding, tilføjelse, fjernelse eller substitution af ingredienser med billigere eller dårlige erstatninger, ikkegodkendte kemiske behandlinger eller processer og forfalsket dokumentation, idet der lægges særlig vægt på efterligning af og ulovlig handel med geografiske betegnelser; fremhæver betydningen af at pålægge mærkbare sanktioner, der står i forhold til forbrydelsen, og opfordrer medlemsstaterne til på passende vis at afspejle dette princip i national ret i overensstemmelse med forordningen om offentlig kontrol (75); opfordrer Kommissionen til at arbejde på et EU-organ til bekæmpelse af fødevaresvindel for at styrke koordineringen mellem de forskellige relevante nationale agenturer med henblik på at sikre håndhævelsen af EU's fødevarestandarder på EU's indre marked såvel som i forbindelse med vores import; |
| --- | --- |

106.

understreger betydningen af at bekæmpe fødevaresvindel og -forfalskning i fødevaresektoren, som vildleder forbrugerne og forvrider konkurrencen på det indre marked; understreger behovet for hurtigst muligt at tage fat på det komplekse problem med fødevaresvig, mere specifikt forkert mærkning, udskiftning, fortynding, tilføjelse, fjernelse eller substitution af ingredienser med billigere eller dårlige erstatninger, ikkegodkendte kemiske behandlinger eller processer og forfalsket dokumentation, idet der lægges særlig vægt på efterligning af og ulovlig handel med geografiske betegnelser; fremhæver betydningen af at pålægge mærkbare sanktioner, der står i forhold til forbrydelsen, og opfordrer medlemsstaterne til på passende vis at afspejle dette princip i national ret i overensstemmelse med forordningen om offentlig kontrol (75

| 107. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge og håndhæve den løbende tildeling af tilstrækkelige ressourcer til offentlig fødevarekontrol for at sikre, at der foretages et tilstrækkeligt antal kontroller for at verificere overholdelsen af fødevare- og foderkravene, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at sikre overholdelse af EU's produktionsstandarder, bl.a. vedrørende fødevaresikkerhed, antimikrobiel resistens, dyrevelfærd og plantebeskyttelsesmidler, samt for at undgå indførsel af plante- og dyresygdomme til EU; opfordrer medlemsstaterne til nøje og konsekvent at håndhæve bestemmelserne om produkters sporbarhed i forordningen om den generelle fødevarelovgivning (76) i hele fødevarekæden; understreger, at i tilfælde af hændelser, der medfører risiko for folkesundheden og sikkerheden, skal de offentlige myndigheder fuldt ud, korrekt og øjeblikkeligt informere offentligheden om de potentielle risici, de pågældende fødevareprodukter udgør, i overensstemmelse med forordningen om fødevarelovgivning; |
| --- | --- |

107.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge og håndhæve den løbende tildeling af tilstrækkelige ressourcer til offentlig fødevarekontrol for at sikre, at der foretages et tilstrækkeligt antal kontroller for at verificere overholdelsen af fødevare- og foderkravene, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at sikre overholdelse af EU's produktionsstandarder, bl.a. vedrørende fødevaresikkerhed, antimikrobiel resistens, dyrevelfærd og plantebeskyttelsesmidler, samt for at undgå indførsel af plante- og dyresygdomme til EU; opfordrer medlemsstaterne til nøje og konsekvent at håndhæve bestemmelserne om produkters sporbarhed i forordningen om den generelle fødevarelovgivning (76

Muliggørelse af omstillingen

Muliggørelse af omstillingen

| 108. | understreger betydningen af EU-finansiering til forskning og innovation, navnlig for SMV'er og små landbrugere, som vigtige drivkræfter for at fremskynde overgangen til et mere bæredygtigt, produktivt, diversificeret, lokalt, sundt og inklusivt europæisk fødevaresystem; opfordrer landbrugsfødevaresektoren til aktivt at bruge den finansiering, der er øremærket til den i Horisont Europa i denne henseende; understreger ligeledes behovet for at fremme de investeringer, der er nødvendige for at fremme bæredygtig praksis og den cirkulære økonomi og bioøkonomien; |
| --- | --- |

108.

understreger betydningen af EU-finansiering til forskning og innovation, navnlig for SMV'er og små landbrugere, som vigtige drivkræfter for at fremskynde overgangen til et mere bæredygtigt, produktivt, diversificeret, lokalt, sundt og inklusivt europæisk fødevaresystem; opfordrer landbrugsfødevaresektoren til aktivt at bruge den finansiering, der er øremærket til den i Horisont Europa i denne henseende; understreger ligeledes behovet for at fremme de investeringer, der er nødvendige for at fremme bæredygtig praksis og den cirkulære økonomi og bioøkonomien;

| 109. | påpeger, at indførelsen af nye intelligente landbrugsteknologier og -teknikker, herunder digitalisering og systemer med beskyttede afgrøder, kan øge effektiviteten, udnyttelsen af ressourcer, den miljømæssige bæredygtighed og de økonomiske fordele ved landbrugsproduktion; anerkender, at innovation skal forblive kompatibel med genopretning og fremme af traditionel praksis og viden, særlig den, som er tilpasset hvert områdes agroklimatiske kendetegn; |
| --- | --- |

109.

påpeger, at indførelsen af nye intelligente landbrugsteknologier og -teknikker, herunder digitalisering og systemer med beskyttede afgrøder, kan øge effektiviteten, udnyttelsen af ressourcer, den miljømæssige bæredygtighed og de økonomiske fordele ved landbrugsproduktion; anerkender, at innovation skal forblive kompatibel med genopretning og fremme af traditionel praksis og viden, særlig den, som er tilpasset hvert områdes agroklimatiske kendetegn;

| 110. | fremhæver betydningen af at gennemføre de forskellige metoder til integreret bekæmpelse af skadegørere og af at yde uafhængig bedriftsrådgivning for at sikre en bredere og inklusiv overførsel af viden til landbrugssektoren; mener, at dette vil blive hjulpet ved at etablere et system til indsamling og formidling af bæredygtige praksisser og ved at bygge videre på de eksisterende specialiserede uddannelsessystemer for landbrugere i medlemsstaterne uden at pålægge landbrugerne yderligere administrative byrder i medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at afsætte en tilstrækkelig del af deres bevillinger til bedriftsrådgivningstjenester til tjenester og teknisk bistand i forbindelse med bæredygtige praksisser, der bidrager til strategiens mål; mener, at input fra små primærproducenter i betragtning af deres erhvervede viden og knowhow også vil spille en vigtig rolle med hensyn til at opnå reelle resultater på bedriftsniveau; |
| --- | --- |

110.

fremhæver betydningen af at gennemføre de forskellige metoder til integreret bekæmpelse af skadegørere og af at yde uafhængig bedriftsrådgivning for at sikre en bredere og inklusiv overførsel af viden til landbrugssektoren; mener, at dette vil blive hjulpet ved at etablere et system til indsamling og formidling af bæredygtige praksisser og ved at bygge videre på de eksisterende specialiserede uddannelsessystemer for landbrugere i medlemsstaterne uden at pålægge landbrugerne yderligere administrative byrder i medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at afsætte en tilstrækkelig del af deres bevillinger til bedriftsrådgivningstjenester til tjenester og teknisk bistand i forbindelse med bæredygtige praksisser, der bidrager til strategiens mål; mener, at input fra små primærproducenter i betragtning af deres erhvervede viden og knowhow også vil spille en vigtig rolle med hensyn til at opnå reelle resultater på bedriftsniveau;

| 111. | fremhæver de videregående uddannelsesinstitutioners store betydning med hensyn til at fremme forskning og innovation og yde rådgivning om bedste praksis på bæredygtighedsområdet; anerkender den rolle, som universiteterne spiller i udviklingen og omstillingen af landbrugsfødevaresektorerne i regioner med særlige karakteristika, herunder regionerne i den yderste periferi; glæder sig over, at strategien bl.a. sigter mod at hjælpe SMV'er, som forarbejder fødevarer, og små erhvervsdrivende i detail- og restaurationsbranchen med at udvikle nye kompetencer og samtidig sikrer, at de ikke underlægges yderligere bureaukrati; fremhæver den strategiske betydning af kollektive tilgange gennem producentorganisationer og kooperativer for at forene landbrugere om at nå deres mål; |
| --- | --- |

111.

fremhæver de videregående uddannelsesinstitutioners store betydning med hensyn til at fremme forskning og innovation og yde rådgivning om bedste praksis på bæredygtighedsområdet; anerkender den rolle, som universiteterne spiller i udviklingen og omstillingen af landbrugsfødevaresektorerne i regioner med særlige karakteristika, herunder regionerne i den yderste periferi; glæder sig over, at strategien bl.a. sigter mod at hjælpe SMV'er, som forarbejder fødevarer, og små erhvervsdrivende i detail- og restaurationsbranchen med at udvikle nye kompetencer og samtidig sikrer, at de ikke underlægges yderligere bureaukrati; fremhæver den strategiske betydning af kollektive tilgange gennem producentorganisationer og kooperativer for at forene landbrugere om at nå deres mål;

| 112. | fremhæver, at der er mulighed for mange synergier mellem landbruget og den europæiske rumpolitik med henblik på rigtigt at forstå jordbunds- og fødevarekvalitet og klare udfordringerne på miljø- og klimaområdet og med hensyn til den demografiske udvikling; tilskynder alle medlemsstater til at deltage i videnskabs- og forskningsprogrammer og opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at der gøres mere ensartede fremskridt i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

112.

fremhæver, at der er mulighed for mange synergier mellem landbruget og den europæiske rumpolitik med henblik på rigtigt at forstå jordbunds- og fødevarekvalitet og klare udfordringerne på miljø- og klimaområdet og med hensyn til den demografiske udvikling; tilskynder alle medlemsstater til at deltage i videnskabs- og forskningsprogrammer og opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at der gøres mere ensartede fremskridt i alle medlemsstater;

| 113. | minder om behovet for at fremme effektive landbrugsfaglige viden- og innovationsnetværk (AKIS), der gør det muligt for landbrugssektoren at blive mere bæredygtig ved at fremskynde innovation og fremme et tæt samarbejde mellem alle interesserede parter, såsom landbrugere, forskere, rådgivere, eksperter og NGO'er, gennem inkluderende uddannelse af høj kvalitet og livslang læring og ved at fremskynde vidensoverførsel, herunder om indførelse af integrerede landbrugsteknikker, som f.eks. integreret skadedyrsbekæmpelse for alle afgrøder; |
| --- | --- |

113.

minder om behovet for at fremme effektive landbrugsfaglige viden- og innovationsnetværk (AKIS), der gør det muligt for landbrugssektoren at blive mere bæredygtig ved at fremskynde innovation og fremme et tæt samarbejde mellem alle interesserede parter, såsom landbrugere, forskere, rådgivere, eksperter og NGO'er, gennem inkluderende uddannelse af høj kvalitet og livslang læring og ved at fremskynde vidensoverførsel, herunder om indførelse af integrerede landbrugsteknikker, som f.eks. integreret skadedyrsbekæmpelse for alle afgrøder;

| 114. | opfordrer medlemsstaterne til at drage fuld nytte af de muligheder, som AKIS tilbyder, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af deres nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; minder desuden om behovet for et datanetværk for bedriftsbæredygtighed med henblik på at fastsætte benchmarks for bedrifters ydeevne, dokumentere udbredelsen af bæredygtige landbrugspraksisser og fremme en nøjagtig og skræddersyet anvendelse af nye produktionsmetoder på bedriftsniveau, herunder ved at behandle indsamlede data og give landbrugerne og interesserede aktører nem adgang til relevant information, navnlig om bedste praksis; påpeger, at data om landbrug og landbrugsjord er af offentlig interesse, men at landbrugernes adgang til og kontrol over deres egne landbrugsdata skal beskyttes; |
| --- | --- |

114.

opfordrer medlemsstaterne til at drage fuld nytte af de muligheder, som AKIS tilbyder, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af deres nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; minder desuden om behovet for et datanetværk for bedriftsbæredygtighed med henblik på at fastsætte benchmarks for bedrifters ydeevne, dokumentere udbredelsen af bæredygtige landbrugspraksisser og fremme en nøjagtig og skræddersyet anvendelse af nye produktionsmetoder på bedriftsniveau, herunder ved at behandle indsamlede data og give landbrugerne og interesserede aktører nem adgang til relevant information, navnlig om bedste praksis; påpeger, at data om landbrug og landbrugsjord er af offentlig interesse, men at landbrugernes adgang til og kontrol over deres egne landbrugsdata skal beskyttes;

| 115. | fremhæver betydningen af omfattende adgang til hurtige bredbåndsforbindelser for at lette udbredelsen af digitale landbrugsteknologier på bedriftsniveau og understreger vigtigheden af at støtte landbrugerne i at gøre effektiv brug af sådanne innovative løsninger og samtidig sikre deres økonomiske rentabilitet; anerkender, at landbrugsorganisationer er værdifulde kontaktpunkter med hensyn til udvikling af innovationsorienterede informationsmæglertjenester; understreger Horisont Europas betydning med hensyn til at nå forsknings- og innovationsmålene vedrørende jordbunds- og fødevaresundhed, som har potentiale til at tiltrække den næste generation til landbrugssektoren; |
| --- | --- |

115.

fremhæver betydningen af omfattende adgang til hurtige bredbåndsforbindelser for at lette udbredelsen af digitale landbrugsteknologier på bedriftsniveau og understreger vigtigheden af at støtte landbrugerne i at gøre effektiv brug af sådanne innovative løsninger og samtidig sikre deres økonomiske rentabilitet; anerkender, at landbrugsorganisationer er værdifulde kontaktpunkter med hensyn til udvikling af innovationsorienterede informationsmæglertjenester; understreger Horisont Europas betydning med hensyn til at nå forsknings- og innovationsmålene vedrørende jordbunds- og fødevaresundhed, som har potentiale til at tiltrække den næste generation til landbrugssektoren;

| 116. | understreger, at uafhængige landbrugskonsulentordninger spiller en afgørende rolle med hensyn til at formidle innovation og viden, sætte gang i udvekslingen af erfaringer og fremme praktiske demonstrationer, og opfordrer navnlig medlemsstaterne til at yde omfattende rådgivning til landbrugerne om at vælge mere bæredygtige produktionssystemer; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte bottom-up-initiativer, der bringer landbrugere og borgere tættere på hinanden, ved at arbejde på lokalt plan og indarbejde lokal viden for bedre at kunne tilpasse sig de specifikke forhold på stedet; understreger betydningen af at fremme uddannelse af unge landbrugere og iværksættere i bæredygtigt landbrug og bæredygtige fødevaresystemer; |
| --- | --- |

116.

understreger, at uafhængige landbrugskonsulentordninger spiller en afgørende rolle med hensyn til at formidle innovation og viden, sætte gang i udvekslingen af erfaringer og fremme praktiske demonstrationer, og opfordrer navnlig medlemsstaterne til at yde omfattende rådgivning til landbrugerne om at vælge mere bæredygtige produktionssystemer; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte bottom-up-initiativer, der bringer landbrugere og borgere tættere på hinanden, ved at arbejde på lokalt plan og indarbejde lokal viden for bedre at kunne tilpasse sig de specifikke forhold på stedet; understreger betydningen af at fremme uddannelse af unge landbrugere og iværksættere i bæredygtigt landbrug og bæredygtige fødevaresystemer;

| 117. | opfordrer — ud over landbrugskonsulentordninger — til oprettelse og fremme af platforme med mange aktører, som øger samarbejdet og aktiverer deling af viden og teknologi i hele landbrugs- og fødevarekæden, for at bidrage til at opskalere innovation og fremme landbrugsproduktionssystemer; understreger endvidere vigtigheden af at udvide denne mulighed til at omfatte alle kædens aktører, uden at der pålægges yderligere administrative byrder; |
| --- | --- |

117.

opfordrer — ud over landbrugskonsulentordninger — til oprettelse og fremme af platforme med mange aktører, som øger samarbejdet og aktiverer deling af viden og teknologi i hele landbrugs- og fødevarekæden, for at bidrage til at opskalere innovation og fremme landbrugsproduktionssystemer; understreger endvidere vigtigheden af at udvide denne mulighed til at omfatte alle kædens aktører, uden at der pålægges yderligere administrative byrder;

| 118. | fremhæver den centrale rolle, som unge landbrugere vil have med hensyn til at fuldføre omstillingen til bæredygtigt landbrug og opfylde strategiens mål; understreger, at den økologiske omstilling af vores fødevaresystem er en mulighed for at bidrage til levende landlige områder; understreger, at den fælles landbrugspolitik bør yde bedre støtte til unge og nye landbrugere med hensyn til indkomst, generationsskifte, uddannelse, ungdomsbeskæftigelse, iværksætteri og digitalisering, navnlig i perifere og meget tyndt befolkede områder, for at skabe et rum, der gør det muligt at inddrage og fastholde unge i landbruget, eftersom de sandsynligvis vil være de første, der tager nye og mere bæredygtige landbrugsmetoder i brug; |
| --- | --- |

118.

fremhæver den centrale rolle, som unge landbrugere vil have med hensyn til at fuldføre omstillingen til bæredygtigt landbrug og opfylde strategiens mål; understreger, at den økologiske omstilling af vores fødevaresystem er en mulighed for at bidrage til levende landlige områder; understreger, at den fælles landbrugspolitik bør yde bedre støtte til unge og nye landbrugere med hensyn til indkomst, generationsskifte, uddannelse, ungdomsbeskæftigelse, iværksætteri og digitalisering, navnlig i perifere og meget tyndt befolkede områder, for at skabe et rum, der gør det muligt at inddrage og fastholde unge i landbruget, eftersom de sandsynligvis vil være de første, der tager nye og mere bæredygtige landbrugsmetoder i brug;

| 119. | fremhæver, at unge landbrugere og potentielle nytilkomne har svært ved at købe eller leje jord, og understreger, at det er nødvendigt at gøre det lettere for unge landbrugere at komme ind i sektoren; fremhæver, at det er nødvendigt at sikre, at denne strategi ikke får negativ indflydelse på tilgængeligheden af og prisen på jord, fører til stigende spekulation og skaber yderligere hindringer for unge menneskers adgang til jord; |
| --- | --- |

119.

fremhæver, at unge landbrugere og potentielle nytilkomne har svært ved at købe eller leje jord, og understreger, at det er nødvendigt at gøre det lettere for unge landbrugere at komme ind i sektoren; fremhæver, at det er nødvendigt at sikre, at denne strategi ikke får negativ indflydelse på tilgængeligheden af og prisen på jord, fører til stigende spekulation og skaber yderligere hindringer for unge menneskers adgang til jord;

| 120. | bemærker, at koncentrationen af landbrugsjord og land grabbing i EU, som i nogle tilfælde fremmes af politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan, kan skabe vanskeligheder for unge landbrugere og nytilkomne, der søger efter jord, hvor de kan etablere en bedrift; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne samt regionale og lokale forvaltninger til at sætte en stopper for denne type praksis for at støtte unge landbrugere og lette deres adgang til landbruget; |
| --- | --- |

120.

bemærker, at koncentrationen af landbrugsjord og land grabbing i EU, som i nogle tilfælde fremmes af politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan, kan skabe vanskeligheder for unge landbrugere og nytilkomne, der søger efter jord, hvor de kan etablere en bedrift; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne samt regionale og lokale forvaltninger til at sætte en stopper for denne type praksis for at støtte unge landbrugere og lette deres adgang til landbruget;

| 121. | mener endvidere, at denne strategi giver mulighed for at forbedre udsigterne for kvinder i landdistrikterne og fremhæve den afgørende rolle, de spiller, ved at skabe et gunstigt miljø for kvindelige iværksættere, herunder juridiske og politiske hensyn, der fører til bedre adgang til information, viden og færdigheder og letter adgangen til finansielle midler, hvilket fører til, at der skabes flere job i landdistrikterne; |
| --- | --- |

121.

mener endvidere, at denne strategi giver mulighed for at forbedre udsigterne for kvinder i landdistrikterne og fremhæve den afgørende rolle, de spiller, ved at skabe et gunstigt miljø for kvindelige iværksættere, herunder juridiske og politiske hensyn, der fører til bedre adgang til information, viden og færdigheder og letter adgangen til finansielle midler, hvilket fører til, at der skabes flere job i landdistrikterne;

Fremme af den globale omstilling

Fremme af den globale omstilling

| 122. | minder om de europæiske fødevaresystemers globale ansvar og deres nøglerolle med hensyn til at fastsætte globale standarder for fødevaresikkerhed, miljøbeskyttelse, social beskyttelse og dyrevelfærd; bekræfter på ny sit engagement i gennemførelsen af principperne om udviklingsvenlig politikkohærens; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle fødevare- og foderstofprodukter, som importeres til EU, fuldt ud overholder den relevante EU-ret og Unionens høje standarder, og til at stille udviklingsbistand til rådighed for at støtte primærproducenter fra udviklingslandene i at overholde disse standarder; glæder sig over Kommissionens intention om at tage højde for de miljømæssige konsekvenser af ønskede toleranceværdier ved indførsel; mener, der bør sættes ind over for skjulte emissioner fra arealanvendelse og som følge af ændringer i arealanvendelsen fra importerede foderstoffer og fødevarer; |
| --- | --- |

122.

minder om de europæiske fødevaresystemers globale ansvar og deres nøglerolle med hensyn til at fastsætte globale standarder for fødevaresikkerhed, miljøbeskyttelse, social beskyttelse og dyrevelfærd; bekræfter på ny sit engagement i gennemførelsen af principperne om udviklingsvenlig politikkohærens; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle fødevare- og foderstofprodukter, som importeres til EU, fuldt ud overholder den relevante EU-ret og Unionens høje standarder, og til at stille udviklingsbistand til rådighed for at støtte primærproducenter fra udviklingslandene i at overholde disse standarder; glæder sig over Kommissionens intention om at tage højde for de miljømæssige konsekvenser af ønskede toleranceværdier ved indførsel; mener, der bør sættes ind over for skjulte emissioner fra arealanvendelse og som følge af ændringer i arealanvendelsen fra importerede foderstoffer og fødevarer;

| 123. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at holde fast i en holistisk tilgang, eftersom gennemførelsen af visse mål under jord til bord-strategien i EU ikke må føre til udflytning af dele af landbrugsproduktionen til andre regioner med lavere standarder end i EU; |
| --- | --- |

123.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at holde fast i en holistisk tilgang, eftersom gennemførelsen af visse mål under jord til bord-strategien i EU ikke må føre til udflytning af dele af landbrugsproduktionen til andre regioner med lavere standarder end i EU;

| 124. | minder om, at adgang til EU-markedet og dets 450 millioner forbrugere giver vores handelspartnere et stærkt incitament til at forbedre deres bæredygtighed og deres produktions- og arbejdsstandarder; mener, at et godt udfald af den grønne pagt er tæt forbundet med vores handelspolitik; |
| --- | --- |

124.

minder om, at adgang til EU-markedet og dets 450 millioner forbrugere giver vores handelspartnere et stærkt incitament til at forbedre deres bæredygtighed og deres produktions- og arbejdsstandarder; mener, at et godt udfald af den grønne pagt er tæt forbundet med vores handelspolitik;

| 125. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremme en global udfasning af pesticider, som ikke længere er godkendt i EU, og om at sikre, at farlige pesticider, som det er forbudt at bruge i EU i henhold til den relevante EU-ret, ikke eksporteres ud af Unionen, og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge sine forslag i dette øjemed; mener, at EU bør støtte udviklingslandene for at hjælpe dem med at mindske den uforsigtige brug af pesticider og fremme andre metoder til beskyttelse af planter og fiskeressourcer; understreger, at strategien ikke må begunstige import af produkter fra ikke-EU-lande med større miljø- og klimamæssige virkninger; bemærker i denne henseende, at det er afgørende, at landbrugsfødevareprodukter fra ikke-EU-lande derfor skal underlægges samme krav, herunder nultolerance for restkoncentrationer af stoffer, som opfylder afskæringskriterierne; |
| --- | --- |

125.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremme en global udfasning af pesticider, som ikke længere er godkendt i EU, og om at sikre, at farlige pesticider, som det er forbudt at bruge i EU i henhold til den relevante EU-ret, ikke eksporteres ud af Unionen, og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge sine forslag i dette øjemed; mener, at EU bør støtte udviklingslandene for at hjælpe dem med at mindske den uforsigtige brug af pesticider og fremme andre metoder til beskyttelse af planter og fiskeressourcer; understreger, at strategien ikke må begunstige import af produkter fra ikke-EU-lande med større miljø- og klimamæssige virkninger; bemærker i denne henseende, at det er afgørende, at landbrugsfødevareprodukter fra ikke-EU-lande derfor skal underlægges samme krav, herunder nultolerance for restkoncentrationer af stoffer, som opfylder afskæringskriterierne;

| 126. | påpeger behovet for sikre fødevarer til en overkommelig pris til en global befolkning på omkring 10 milliarder i 2050 på baggrund af den hurtige befolkningstilvækst, klimaændringerne, knapheden på naturressourcer og ændrede forbrugsmønstre; opfordrer Kommissionen til at styrke strategiens globale dimension for at sikre retten til tilstrækkelig mad og gennemføre FN's erklæring om rettigheder for landbrugere og andre mennesker, der arbejder i landdistrikter, og understreger, at EU's politikker om fair, bæredygtige og modstandsdygtige fødevaresystemer udtrykkeligt bør adressere uligheden mellem kønnene; opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde støtte til udviklingslandene for at beskytte deres fremspirende industrier, fremme fødevaresikkerheden, støtte afbødning af klimaændringer i landbruget og opfylde EU's og internationale bæredygtighedsstandarder for eksport af deres landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

126.

påpeger behovet for sikre fødevarer til en overkommelig pris til en global befolkning på omkring 10 milliarder i 2050 på baggrund af den hurtige befolkningstilvækst, klimaændringerne, knapheden på naturressourcer og ændrede forbrugsmønstre; opfordrer Kommissionen til at styrke strategiens globale dimension for at sikre retten til tilstrækkelig mad og gennemføre FN's erklæring om rettigheder for landbrugere og andre mennesker, der arbejder i landdistrikter, og understreger, at EU's politikker om fair, bæredygtige og modstandsdygtige fødevaresystemer udtrykkeligt bør adressere uligheden mellem kønnene; opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde støtte til udviklingslandene for at beskytte deres fremspirende industrier, fremme fødevaresikkerheden, støtte afbødning af klimaændringer i landbruget og opfylde EU's og internationale bæredygtighedsstandarder for eksport af deres landbrugsprodukter;

| 127. | understreger, at EU er nødt til at forsvare menneskerettighederne og retten til mad som et centralt princip og en prioritet i fødevaresystemerne og som et afgørende redskab til at omdanne fødevaresystemerne og sikre de mest marginaliserede gruppers ret til adgang til næringsrige fødevarer og til at gennemføre FN's erklæring om rettigheder for landbrugere og andre personer, der arbejder i landdistrikter; |
| --- | --- |

127.

understreger, at EU er nødt til at forsvare menneskerettighederne og retten til mad som et centralt princip og en prioritet i fødevaresystemerne og som et afgørende redskab til at omdanne fødevaresystemerne og sikre de mest marginaliserede gruppers ret til adgang til næringsrige fødevarer og til at gennemføre FN's erklæring om rettigheder for landbrugere og andre personer, der arbejder i landdistrikter;

| 128. | understreger, at det bør være forbudt at importere animalske produkter fra ikke-EU-lande, medmindre standarderne for produktion af dyr i disse lande er i overensstemmelse med EU's standarder; |
| --- | --- |

128.

understreger, at det bør være forbudt at importere animalske produkter fra ikke-EU-lande, medmindre standarderne for produktion af dyr i disse lande er i overensstemmelse med EU's standarder;

| 129. | bemærker med bekymring, at det af flere revisioner udført af GD SANTE og detaljerede undersøgelser foretaget af NGO'er fremgår, at der ikke er sikret komplet sporbarhed af levende heste fra Argentina på vej til Den Europæiske Unions marked, hvilket indebærer risici for fødevaresikkerheden, og at dyrevelfærden påvirkes negativt; opfordrer Kommissionen til at suspendere importen af hestekød fra lande, hvor gældende EU-krav vedrørende sporbarhed og dyrevelfærd ikke overholdes; |
| --- | --- |

129.

bemærker med bekymring, at det af flere revisioner udført af GD SANTE og detaljerede undersøgelser foretaget af NGO'er fremgår, at der ikke er sikret komplet sporbarhed af levende heste fra Argentina på vej til Den Europæiske Unions marked, hvilket indebærer risici for fødevaresikkerheden, og at dyrevelfærden påvirkes negativt; opfordrer Kommissionen til at suspendere importen af hestekød fra lande, hvor gældende EU-krav vedrørende sporbarhed og dyrevelfærd ikke overholdes;

| 130. | minder om, at strukturelle dyreforsøg, der ikke er absolut nødvendige, slet ikke burde finde sted i fødevarekæden, eftersom direktiv 2010/63/EU foreskriver erstatning og begrænsning af anvendelse af dyr til forsøg; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at standse importen og den indenlandske produktion af serumgonadotropin (PMSG), der udtages fra blodet fra drægtige hopper, som insemineres systematisk og udsættes for blodaftapninger, hvilket medfører sundheds- og velfærdsproblemer; |
| --- | --- |

130.

minder om, at strukturelle dyreforsøg, der ikke er absolut nødvendige, slet ikke burde finde sted i fødevarekæden, eftersom direktiv 2010/63/EU foreskriver erstatning og begrænsning af anvendelse af dyr til forsøg; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at standse importen og den indenlandske produktion af serumgonadotropin (PMSG), der udtages fra blodet fra drægtige hopper, som insemineres systematisk og udsættes for blodaftapninger, hvilket medfører sundheds- og velfærdsproblemer;

| 131. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge et forslag til en EU-retlig ramme baseret på obligatorisk horisontal due diligence i hele forsyningskæden for EU-virksomheder og udenlandske virksomheder, der opererer på det indre marked, som sikrer bæredygtige forsyningskæder og investeringer, der er fri for negative miljøpåvirkninger, herunder skovrydning, skovforringelse, omdannelse og forringelse af økosystemer og skadelige indvirkninger på menneskerettigheder og forvaltning, for at fremme god forvaltning og øge sporbarheden og ansvarligheden i de globale forsyningskæder; |
| --- | --- |

131.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge et forslag til en EU-retlig ramme baseret på obligatorisk horisontal due diligence i hele forsyningskæden for EU-virksomheder og udenlandske virksomheder, der opererer på det indre marked, som sikrer bæredygtige forsyningskæder og investeringer, der er fri for negative miljøpåvirkninger, herunder skovrydning, skovforringelse, omdannelse og forringelse af økosystemer og skadelige indvirkninger på menneskerettigheder og forvaltning, for at fremme god forvaltning og øge sporbarheden og ansvarligheden i de globale forsyningskæder;

| 132. | bemærker, at EU's indre marked er verdens største importør og eksportør af landbrugsfødevarer; er af den overbevisning, at EU bør benytte sin position som fremtrædende global aktør til at være normdannende og udstikke internationale standarder for bæredygtige fødevaresystemer baseret på respekt for menneske- og arbejdstagerrettigheder, fair konkurrence, forsigtighedsprincippet, miljøbeskyttelse og dyrevelfærd i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) bestemmelser; mener, at beskyttelsen af standarder på disse områder bør være en integreret del af alle kapitler i handelsaftalerne, og at multilateralt og reguleringsmæssigt samarbejde kan bidrage yderligere til at nå målene i jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

132.

bemærker, at EU's indre marked er verdens største importør og eksportør af landbrugsfødevarer; er af den overbevisning, at EU bør benytte sin position som fremtrædende global aktør til at være normdannende og udstikke internationale standarder for bæredygtige fødevaresystemer baseret på respekt for menneske- og arbejdstagerrettigheder, fair konkurrence, forsigtighedsprincippet, miljøbeskyttelse og dyrevelfærd i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) bestemmelser; mener, at beskyttelsen af standarder på disse områder bør være en integreret del af alle kapitler i handelsaftalerne, og at multilateralt og reguleringsmæssigt samarbejde kan bidrage yderligere til at nå målene i jord til bord-strategien;

| 133. | opfordrer Kommissionen til at styrke de handelsmæssige aspekter af jord til bord-strategien for at sikre sammenhæng mellem den fælles handelspolitik, handlingsplanen for toldunionen, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik og målene i jord til bord-strategien, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og andre relaterede EU-politikker og til at forfølge disse mål gradvist gennem udvikling af effektive grønne alliancer i alle relevante bilaterale, regionale og multilaterale fora, herunder FN's topmøde om fødevaresystemer i 2021, såvel som gennem en ambitiøs revision af sin handelspolitik ved at opstille dedikerede rammer for bæredygtige landbrugsfødevaresystemer og -produkter med sigte på fremtidige handelsaftaler, navnlig i form af klausuler om opretholdelse af beskyttelsesniveauer, forbedring af funktionsdygtigheden af sikkerhedsklausuler og ved at bringe import af produkter, der overskrider EU's grænse for maksimale restkoncentrationer af plantebeskyttelsesprodukter, til ophør i overensstemmelse med WTO-reglerne; opfordrer Kommissionen til at arbejde for en styrket koordinering mellem alle offentlige og private interessenter for at nå disse mål; mener, at EU endnu en gang bør bekræfte mandatet til Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed som den internationale politikplatform for fødevaresikkerhed og ernæring; |
| --- | --- |

133.

opfordrer Kommissionen til at styrke de handelsmæssige aspekter af jord til bord-strategien for at sikre sammenhæng mellem den fælles handelspolitik, handlingsplanen for toldunionen, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik og målene i jord til bord-strategien, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og andre relaterede EU-politikker og til at forfølge disse mål gradvist gennem udvikling af effektive grønne alliancer i alle relevante bilaterale, regionale og multilaterale fora, herunder FN's topmøde om fødevaresystemer i 2021, såvel som gennem en ambitiøs revision af sin handelspolitik ved at opstille dedikerede rammer for bæredygtige landbrugsfødevaresystemer og -produkter med sigte på fremtidige handelsaftaler, navnlig i form af klausuler om opretholdelse af beskyttelsesniveauer, forbedring af funktionsdygtigheden af sikkerhedsklausuler og ved at bringe import af produkter, der overskrider EU's grænse for maksimale restkoncentrationer af plantebeskyttelsesprodukter, til ophør i overensstemmelse med WTO-reglerne; opfordrer Kommissionen til at arbejde for en styrket koordinering mellem alle offentlige og private interessenter for at nå disse mål; mener, at EU endnu en gang bør bekræfte mandatet til Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed som den internationale politikplatform for fødevaresikkerhed og ernæring;

| 134. | glæder sig over jord til bord-strategiens ambition om at sikre kapitler med bestemmelser om handel og bæredygtig udvikling, som det er muligt at håndhæve, i alle EU's handelsaftaler som et middel til at sikre, at de øgede reguleringsmæssige ambitioner, der fremlægges, er i overensstemmelse med EU's handelspolitik og efterleves af de ikke-EU-lande, der har undertegnet handelsaftaler med EU; understreger betydningen af styrke mulighederne for at håndhæve kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i handelsaftaler, herunder, i sidste instans, ved hjælp af sanktionsbaserede tvistbilæggelsesmekanismer, for at fremme en global tilgang til klima og biodiversitet, fremme mere bæredygtig landbrugsfødevareproduktion, standse den globale skovrydning og højne arbejdsstandarderne i overensstemmelse med ILO's otte centrale konventioner; foreslår, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling også bør tage højde for ækvivalente produktionsstandarder, såsom dyrevelfærd, sporbarhed, antimikrobiel resistens og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, som systematisk bør certificeres af uafhængige revisions- og certificeringsorganer i alle produktions- og distributionsled, samt køreplaner med milepæle, der underkastes efterfølgende evalueringer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde støtte til udviklingslandene i et forsøg på at fremme fødevaresikkerheden og yde dem hjælp til at tilpasse sig europæiske standarder for bæredygtige landbrugsfødevaresystemer; forventer, at Kommissionens øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler udfylder sin rolle fuldt ud med hensyn til at sikre korrekt anvendelse af de pågældende aftaler ved at skride ind mod markedsforvridninger, styrke håndhævelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og indgå i en konstruktiv dialog med regeringer og interessenter; |
| --- | --- |

134.

glæder sig over jord til bord-strategiens ambition om at sikre kapitler med bestemmelser om handel og bæredygtig udvikling, som det er muligt at håndhæve, i alle EU's handelsaftaler som et middel til at sikre, at de øgede reguleringsmæssige ambitioner, der fremlægges, er i overensstemmelse med EU's handelspolitik og efterleves af de ikke-EU-lande, der har undertegnet handelsaftaler med EU; understreger betydningen af styrke mulighederne for at håndhæve kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i handelsaftaler, herunder, i sidste instans, ved hjælp af sanktionsbaserede tvistbilæggelsesmekanismer, for at fremme en global tilgang til klima og biodiversitet, fremme mere bæredygtig landbrugsfødevareproduktion, standse den globale skovrydning og højne arbejdsstandarderne i overensstemmelse med ILO's otte centrale konventioner; foreslår, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling også bør tage højde for ækvivalente produktionsstandarder, såsom dyrevelfærd, sporbarhed, antimikrobiel resistens og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, som systematisk bør certificeres af uafhængige revisions- og certificeringsorganer i alle produktions- og distributionsled, samt køreplaner med milepæle, der underkastes efterfølgende evalueringer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde støtte til udviklingslandene i et forsøg på at fremme fødevaresikkerheden og yde dem hjælp til at tilpasse sig europæiske standarder for bæredygtige landbrugsfødevaresystemer; forventer, at Kommissionens øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler udfylder sin rolle fuldt ud med hensyn til at sikre korrekt anvendelse af de pågældende aftaler ved at skride ind mod markedsforvridninger, styrke håndhævelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og indgå i en konstruktiv dialog med regeringer og interessenter;

| 135. | opfordrer EU til at hjælpe udviklingslandene med at vedtage hensigtsmæssig national lovgivning med henblik på at beskytte truede plantegenetiske ressourcer, sikre, at lokalsamfundene, oprindelige folk, mænd og kvinder fortsat anvender og forvalter disse, og sikre en rimelig og retfærdig fordeling af gevinsterne ved at anvende dem; |
| --- | --- |

135.

opfordrer EU til at hjælpe udviklingslandene med at vedtage hensigtsmæssig national lovgivning med henblik på at beskytte truede plantegenetiske ressourcer, sikre, at lokalsamfundene, oprindelige folk, mænd og kvinder fortsat anvender og forvalter disse, og sikre en rimelig og retfærdig fordeling af gevinsterne ved at anvende dem;

| 136. | noterer sig Kommissionens undersøgelse af den kumulative økonomiske indvirkning af EU's handelsaftaler på landbrugsområdet, der viser, at handelsaftalerne både i et konservativt og et ambitiøst scenarie forventes at skabe en positiv samlet balance for EU's landbrugsfødevarehandel samt en øget værdi frem til 2030, hvilket demonstrerer, at EU's handelsaftaler har en positiv indvirkning på landbrugsfødevaresektoren i EU; |
| --- | --- |

136.

noterer sig Kommissionens undersøgelse af den kumulative økonomiske indvirkning af EU's handelsaftaler på landbrugsområdet, der viser, at handelsaftalerne både i et konservativt og et ambitiøst scenarie forventes at skabe en positiv samlet balance for EU's landbrugsfødevarehandel samt en øget værdi frem til 2030, hvilket demonstrerer, at EU's handelsaftaler har en positiv indvirkning på landbrugsfødevaresektoren i EU;

| 137. | understreger, at aftalen mellem EU og Mercosur ikke kan ratificeres i den foreliggende form, da den bl.a. ikke sikrer beskyttelsen af biodiversiteten, navnlig i Amazonområdet, og heller ikke giver nogen garantier med hensyn til landbrugsstandarder; |
| --- | --- |

137.

understreger, at aftalen mellem EU og Mercosur ikke kan ratificeres i den foreliggende form, da den bl.a. ikke sikrer beskyttelsen af biodiversiteten, navnlig i Amazonområdet, og heller ikke giver nogen garantier med hensyn til landbrugsstandarder;

| 138. | bemærker, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling ikke forholder sig til den negative indvirkning, som handelsaftaler kan have på ændret arealanvendelse, skovrydning eller klimaændringer; er af den opfattelse, at europæiske og internationale standarder for miljø, sikkerhed, dyrevelfærd og sociale standarder bør finde bred anvendelse i alle kapitler i handelsaftaler for at forhindre, at nogen andre handelsbestemmelser kommer til at undergrave disse standarder; |
| --- | --- |

138.

bemærker, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling ikke forholder sig til den negative indvirkning, som handelsaftaler kan have på ændret arealanvendelse, skovrydning eller klimaændringer; er af den opfattelse, at europæiske og internationale standarder for miljø, sikkerhed, dyrevelfærd og sociale standarder bør finde bred anvendelse i alle kapitler i handelsaftaler for at forhindre, at nogen andre handelsbestemmelser kommer til at undergrave disse standarder;

| 139. | påpeger, at handelsaftaler bør sikre, at parterne engagerer sig aktivt i at fremme principper om bæredygtig udvikling, og at internationale standarder er i overensstemmelse med EU's ambitioner på miljø- og klimaområdet; mener endvidere, at disse aftaler bør tage hensyn til den bindende karakter af overholdelsen af Parisaftalen med henblik på at sikre en global overgang til bæredygtige fødevaresystemer; |
| --- | --- |

139.

påpeger, at handelsaftaler bør sikre, at parterne engagerer sig aktivt i at fremme principper om bæredygtig udvikling, og at internationale standarder er i overensstemmelse med EU's ambitioner på miljø- og klimaområdet; mener endvidere, at disse aftaler bør tage hensyn til den bindende karakter af overholdelsen af Parisaftalen med henblik på at sikre en global overgang til bæredygtige fødevaresystemer;

| 140. | henleder opmærksomheden på, at landbrug og fiskeri er af vital betydning for udviklingen af bæredygtige økonomiske aktiviteter i regionerne i den yderste periferi, og fremhæver disse sektorers bidrag og merværdi for så vidt angår fødevaresikkerhed og imødekommelse af befolkningens efterspørgsel efter tilstrækkelige og sikre produkter af høj kvalitet; opfordrer til, at der systematisk tages højde for de strukturelle landbrugs- og handelsmæssige begrænsninger, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, i forbindelse med gennemførelsen af jord til bord-strategien og i de efterfølgende lovgivningsmæssige forslag for at sætte disse regioner i stand til at konkurrere på lige vilkår og for at sikre adgang til rentable alternative løsninger for landbrugsfødevaresektorerne, hvis deres produktionsmidler og handelsstrømme er begrænsede; |
| --- | --- |

140.

henleder opmærksomheden på, at landbrug og fiskeri er af vital betydning for udviklingen af bæredygtige økonomiske aktiviteter i regionerne i den yderste periferi, og fremhæver disse sektorers bidrag og merværdi for så vidt angår fødevaresikkerhed og imødekommelse af befolkningens efterspørgsel efter tilstrækkelige og sikre produkter af høj kvalitet; opfordrer til, at der systematisk tages højde for de strukturelle landbrugs- og handelsmæssige begrænsninger, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, i forbindelse med gennemførelsen af jord til bord-strategien og i de efterfølgende lovgivningsmæssige forslag for at sætte disse regioner i stand til at konkurrere på lige vilkår og for at sikre adgang til rentable alternative løsninger for landbrugsfødevaresektorerne, hvis deres produktionsmidler og handelsstrømme er begrænsede;

| 141. | hilser det foreslåede nye initiativ vedrørende klima og handel i WTO velkommen; understreger vigtigheden af at anvende denne ramme til at udvikle et omfattende og bæredygtigt landbrugsfødevaresystem baseret på fælles og ambitiøse produktionsstandarder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at engagere sig proaktivt i WTO for at muliggøre en økologisk omstilling, sikre, at handelspolitikken er i overensstemmelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling, fortsætte forhandlingerne om gennemsigtige fødevarereservelagre og navnlig forebygge situationer, hvor landbrugsfødevarer bliver justeringsvariablen eller et indirekte offer i handelskonflikter, og samtidig fortsætte med at udvikle en ambitiøs, WTO-forenelig bæredygtig handelspolitik; |
| --- | --- |

141.

hilser det foreslåede nye initiativ vedrørende klima og handel i WTO velkommen; understreger vigtigheden af at anvende denne ramme til at udvikle et omfattende og bæredygtigt landbrugsfødevaresystem baseret på fælles og ambitiøse produktionsstandarder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at engagere sig proaktivt i WTO for at muliggøre en økologisk omstilling, sikre, at handelspolitikken er i overensstemmelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling, fortsætte forhandlingerne om gennemsigtige fødevarereservelagre og navnlig forebygge situationer, hvor landbrugsfødevarer bliver justeringsvariablen eller et indirekte offer i handelskonflikter, og samtidig fortsætte med at udvikle en ambitiøs, WTO-forenelig bæredygtig handelspolitik;

| 142. | glæder sig over henvisningerne til relevante FN-processer i jord til bord-strategien; fremhæver, at det er nødvendigt, at EU støtter Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed og dens civilsamfundsmekanisme som den vigtigste multilaterale politikplatform vedrørende fødevaresystemer; opfordrer Kommissionen til at fremme den globale omstilling til bæredygtige fødevaresystemer og fødevaresikkerhed i alle relevante internationale fora, herunder FN's topmøde om fødevaresystemer i 2021; |
| --- | --- |

142.

glæder sig over henvisningerne til relevante FN-processer i jord til bord-strategien; fremhæver, at det er nødvendigt, at EU støtter Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed og dens civilsamfundsmekanisme som den vigtigste multilaterale politikplatform vedrørende fødevaresystemer; opfordrer Kommissionen til at fremme den globale omstilling til bæredygtige fødevaresystemer og fødevaresikkerhed i alle relevante internationale fora, herunder FN's topmøde om fødevaresystemer i 2021;

| 143. | understreger, hvor vigtigt det er at dele moderne teknologier og ekspertise med udviklingslandene og uddanne lokale og europæiske landbrugere for at hjælpe dem med at indføre innovative landbrugspraksisser, da landbrugssektoren er afgørende for fødevaresikkerheden og beskæftigelsen i disse regioner; |
| --- | --- |

143.

understreger, hvor vigtigt det er at dele moderne teknologier og ekspertise med udviklingslandene og uddanne lokale og europæiske landbrugere for at hjælpe dem med at indføre innovative landbrugspraksisser, da landbrugssektoren er afgørende for fødevaresikkerheden og beskæftigelsen i disse regioner;

o

o o

| 144. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

144.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 231 af 6.9.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43.

2

(3)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71.

4

(5)  EUT L 324 af 10.12.2009, s. 1.

5

(6)  EUT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

6

(7)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

7

(8)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 1.

8

(9)  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 19.

9

(10)  EFT L 221 af 8.8.1998, s. 23.

10

(11)  EFT L 203 af 3.8.1999, s. 53.

11

(12)  EUT L 182 af 12.7.2007, s. 19.

12

(13)  EUT L 47 af 18.2.2009, s. 5.

13

(14)  EUT L 10 af 15.1.2009, s. 7.

14

(15)  EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1.

15

(16)  EUT L 303 af 18.11.2009, s. 1.

16

(17)  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

17

(18)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33.

18

(19)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 82.

19

(20)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 29.

20

(21)  EUT C 202 af 28.5.2021, s. 49.

21

(22)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 28.

22

(23)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 23.

23

(24)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 153.

24

(25)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 10.

25

(26)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 25.

26

(27)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 14.

27

(28)  EUT C 458 af 19.12.2018, s. 34.

28

(29)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 51.

29

(30)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 278.

30

(31)  EUT C 310 af 25.8.2016, s. 15.

31

(32)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 49.

32

(33)  IPBES, 2019 Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Global vurdering af biodiversitet og økosystemtjenester).

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, State of the World's Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rom, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

(36)  Europa-Kommissionen, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final Report, undersøgelse finansieret af Europa-Kommissionen og gennemført af VITO, the International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA — Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving og International Union for the Conservation of Nature, Nederlandene, 2013.

36

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al. Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, The 2019 European Union report on pesticide residues in food, EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491.

39

(40)  Eurostat, Overweight and obesity — BMI statistics.

40

(41)  Eurostat, The European Health Interview Survey, Wave 2, 2013.

41

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement, Environmental Health, 19.

43

(44)  Keesing, F. et al., Impact of biodiversity on the emerging and transfer of infectious disease, Nature 468, s. 647, 2010.

44

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, final report, 2016.

45

(46)  FAO, Food wastage footprint & climate change.

46

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, final report, 2016.

47

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention, final report for the European Commission, 2018.

48

(49)  EMA: Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016. Eighth ESVAC report (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  ECDC/EFSA/EMA second joint report on the integrated analysis of the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food-producing animals, 2017.

50

(51)  ECA, Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU, 2019.

51

(52)  Det Europæiske Miljøagentur, Data viewer on greenhouse gas emissions and removals, sent by countries to UNFCCC and the EU Greenhouse Gas Monitoring Mechanism, se endvidere IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  EEA greenhouse gas — data viewer — Det Europæiske Miljøagentur (europa.eu).

53

(54)  Det Europæiske Miljøagenturs rapport nr. 1/2020.

54

(55)  Stella Kyriakides' svar på skriftlig forespørgsel E-000689/2021.

55

(56)  Institute for European Environmental Policy (IEEP) and Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

(57)  Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider (EUT C 411 af 27.11.2020, s. 48).

57

(58)  Kommissionens direktiv (EU) 2019/782 af 15. maj 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF for så vidt angår fastsættelse af harmoniserede risikoindikatorer (EUT L 127 af 16.5.2019, s. 4).

58

(59)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50).

59

(60)  Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11).

60

(61)  EUT C 202 af 28.5.2021, s. 49.

61

(62)  I overensstemmelse med tilsagnet i EU's bestøverinitiativ (COM(2018)0395), aktion 5C https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents/EU_pollinators_initiative.pdf.

62

(63)  Forordning (EU) 2019/6 (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

63

(64)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/4 af 11. december 2018 om fremstilling, markedsføring og anvendelse af foderlægemidler, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 og ophævelse af Rådets direktiv 90/167/EØF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 1).

64

(65)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29).

65

(66)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

66

(67)  EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1.

67

(68)  IPBES Workshop Report on Biodiversity and Pandemics; EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI report, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. 'Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry', Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. 'Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change', Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases;

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Rådets direktiv (EU) 2017/159 af 19. december 2016 om iværksættelse af den aftale vedrørende gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations 2007-konvention om arbejdsforhold i fiskerisektoren, der er indgået den 21. maj 2012 af Sammenslutningen af Landbrugsandelsorganisationer i EU (Cogeca), Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) og Sammenslutningen af Nationale Fiskeriorganisationer i Den Europæiske Union (Europêche) (EUT L 25 af 31.1.2017, s. 12).

70

(71)  Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1).

71

(72)  EUT L 404 af 30.12.2006, s. 9.

72

(73)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18).

73

(74)  Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study (Støtte til midtvejsevalueringen af EU's handlingsplan for fedme blandt børn. Undersøgelsen af fedme blandt børn). EPHORT-konsortiet: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.

74

(75)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

75

(76)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

76

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet 2021 (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi« (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi« (COM(2021)0500),

| — | der henviser til Kommissionens forårspakke 2021 vedrørende det europæiske semester: Omnibusrapport i henhold til artikel 126, stk. 3 (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forårspakke 2021 vedrørende det europæiske semester: Omnibusrapport i henhold til artikel 126, stk. 3 (COM(2021)0529),

| — | der henviser til rapporten fra foråret 2021 om den økonomiske prognose for Europa, som blev offentliggjort af Kommissionen den 12. maj 2021 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra foråret 2021 om den økonomiske prognose for Europa, som blev offentliggjort af Kommissionen den 12. maj 2021 (1),

| — | der henviser til OECD's Economic Outlook, bind 2021, 1. udgave: Foreløbig udgave (2) |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's Economic Outlook, bind 2021, 1. udgave: Foreløbig udgave (2)

| — | der henviser til det sociale Portotilsagn, som blev undertegnet af det portugisiske rådsformandskab, Parlamentets formand og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til det sociale Portotilsagn, som blev undertegnet af det portugisiske rådsformandskab, Parlamentets formand og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer (3),

| — | der henviser til Portoerklæringen af 8. maj 2021, som blev godkendt af Det Europæiske Råd (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Portoerklæringen af 8. maj 2021, som blev godkendt af Det Europæiske Råd (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575),

| — | der henviser til Kommissionens fælles rapport om beskæftigelsen 2021 som vedtaget af Rådet den 9. marts 2021 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fælles rapport om beskæftigelsen 2021 som vedtaget af Rådet den 9. marts 2021 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (7),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (COM(2020)0014),

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (8) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (8) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til Regionsudvalgets rapport med titlen »Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy Programming 2021-2027« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets rapport med titlen »Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy Programming 2021-2027« (9),

| — | der henviser til den årlige konference om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs europæiske semester, der blev afholdt den 31. maj 2021 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til den årlige konference om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs europæiske semester, der blev afholdt den 31. maj 2021 (10),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs beslutning fra februar 2021 med titlen »Involvement of Organised Civil Society in the National Recovery and Resilience Plans — What works and what does not?« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs beslutning fra februar 2021 med titlen »Involvement of Organised Civil Society in the National Recovery and Resilience Plans — What works and what does not?« (11),

| — | der henviser til udtalelsen fra 2016 fra formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, Kommissionen og de europæiske arbejdsmarkedsparter med titlen »A New Start for Social Dialogue«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra 2016 fra formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, Kommissionen og de europæiske arbejdsmarkedsparter med titlen »A New Start for Social Dialogue«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) af 23. marts 2021 med titlen »COVID-19: Implications for employment and working life« (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) af 23. marts 2021 med titlen »COVID-19: Implications for employment and working life« (12),

| — | der henviser til Eurofounds undersøgelse fra april 2021 med titlen »Living, working and COVID-19 Mental health and trust decline across EU« (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds undersøgelse fra april 2021 med titlen »Living, working and COVID-19 Mental health and trust decline across EU« (13),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU-budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling« (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU-budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling« (14),

| — | der henviser til rapporten om langtidspleje fra 2021, som blev udarbejdet af Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om langtidspleje fra 2021, som blev udarbejdet af Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse (15),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 9/2018 med titlen »Offentlig-private partnerskaber i EU: Omfattende mangler og begrænsede fordele« (16) |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 9/2018 med titlen »Offentlig-private partnerskaber i EU: Omfattende mangler og begrænsede fordele« (16)

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder, Olivier De Schutter, efter hans besøg til EU-institutionerne den 25. november 2020 til den 29. januar 2021 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder, Olivier De Schutter, efter hans besøg til EU-institutionerne den 25. november 2020 til den 29. januar 2021 (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0274/2021),

| A. | der henviser til, at covid-19-krisen har haft og sandsynligvis fortsat vil have en væsentlig, men ujævn, indvirkning på forskellige medlemsstater, sociale grupper, sektorer og regioner, og fører til stigende fattigdom på tværs af EU; der henviser til, at de mest sårbare er blevet hårdest ramt; der henviser til, at krisen har haft en ødelæggende virkning på forskellige sårbare grupper og har udgjort en hidtil uset udfordring for den del af arbejdsstyrken, der leverer ældrepleje; der henviser til, at kvinder er blevet uforholdsmæssigt påvirket sammenlignet med mænd samt unge, kortuddannede arbejdstagere, migranter, personer med handicap, personer med en baggrund i ugunstige miljøer, ældre, personer i midlertidige ansættelsesforhold eller anden atypisk beskæftigelse, men også selvstændige erhvervsdrivende; der henviser til, at nogle virksomheder er blevet alvorligt påvirket, navnlig vores små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at covid-19-krisen har haft og sandsynligvis fortsat vil have en væsentlig, men ujævn, indvirkning på forskellige medlemsstater, sociale grupper, sektorer og regioner, og fører til stigende fattigdom på tværs af EU; der henviser til, at de mest sårbare er blevet hårdest ramt; der henviser til, at krisen har haft en ødelæggende virkning på forskellige sårbare grupper og har udgjort en hidtil uset udfordring for den del af arbejdsstyrken, der leverer ældrepleje; der henviser til, at kvinder er blevet uforholdsmæssigt påvirket sammenlignet med mænd samt unge, kortuddannede arbejdstagere, migranter, personer med handicap, personer med en baggrund i ugunstige miljøer, ældre, personer i midlertidige ansættelsesforhold eller anden atypisk beskæftigelse, men også selvstændige erhvervsdrivende; der henviser til, at nogle virksomheder er blevet alvorligt påvirket, navnlig vores små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder;

| B. | der henviser til, at EU's økonomi vil stige med 4,2 % i 2021 og med 4,4 % i 2022 ifølge Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra foråret 2021 (18); der henviser til, at arbejdsløsheden i EU skønnes at være 7,6 % i 2021 og 7 % i 2022; der henviser til, at disse procenter fortsat er højere end niveauerne før krisen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's økonomi vil stige med 4,2 % i 2021 og med 4,4 % i 2022 ifølge Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra foråret 2021 (18); der henviser til, at arbejdsløsheden i EU skønnes at være 7,6 % i 2021 og 7 % i 2022; der henviser til, at disse procenter fortsat er højere end niveauerne før krisen;

| C. | der henviser til, at covid-19-pandemien udgør et chok af historiske dimensioner for Europas økonomier og har ført til en økonomisk nedgang på 6,1 % i 2020; der henviser til, at virksomheder og forbrugere har tilpasset sig for bedre at kunne håndtere inddæmningsforanstaltninger, hvorimod visse sektorer såsom turisme og personlige tjenester fortsat lider; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-pandemien udgør et chok af historiske dimensioner for Europas økonomier og har ført til en økonomisk nedgang på 6,1 % i 2020; der henviser til, at virksomheder og forbrugere har tilpasset sig for bedre at kunne håndtere inddæmningsforanstaltninger, hvorimod visse sektorer såsom turisme og personlige tjenester fortsat lider;

| D. | der henviser til, at bekæmpelse af diskrimination på grund af alder og fjernelse af hindringer for ældre borgere, således at disse frivilligt kan fortsætte på arbejdsmarkedet efter den almindelige pensionsalder, er vigtig for aktiv aldring og større solidaritet mellem generationerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bekæmpelse af diskrimination på grund af alder og fjernelse af hindringer for ældre borgere, således at disse frivilligt kan fortsætte på arbejdsmarkedet efter den almindelige pensionsalder, er vigtig for aktiv aldring og større solidaritet mellem generationerne;

| E. | der henviser til, at stigningen i uligheder i de europæiske samfund under covid-19-krisen har fremskyndet farlige sociale tendenser, hvilket kan skabe et klima af splittelse, stress og desillusion, der fører til, at alle medlemmer af samfundet, ikke kun de socialt dårligst stillede, lider under et reduceret velfærdsniveau; der henviser til, at mindskelsen af uligheder er en afgørende forudsætning for at opnå bæredygtig trivsel for alle, da sådanne uligheder har en ødelæggende indvirkning på samfunds overordnede præstation på tværs af centrale trivselsindikatorer såsom psykisk og fysisk sundhed, tillid til demokratiske institutioner samt fredspligten og sikkerhed; der henviser til, at sociale beskyttelsessystemer er under alvorligt pres for at modvirke den sociale indvirkning af krisen og sikre anstændige levevilkår for alle samt adgang til væsentlige tjenester såsom sundhed, uddannelse og boliger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at stigningen i uligheder i de europæiske samfund under covid-19-krisen har fremskyndet farlige sociale tendenser, hvilket kan skabe et klima af splittelse, stress og desillusion, der fører til, at alle medlemmer af samfundet, ikke kun de socialt dårligst stillede, lider under et reduceret velfærdsniveau; der henviser til, at mindskelsen af uligheder er en afgørende forudsætning for at opnå bæredygtig trivsel for alle, da sådanne uligheder har en ødelæggende indvirkning på samfunds overordnede præstation på tværs af centrale trivselsindikatorer såsom psykisk og fysisk sundhed, tillid til demokratiske institutioner samt fredspligten og sikkerhed; der henviser til, at sociale beskyttelsessystemer er under alvorligt pres for at modvirke den sociale indvirkning af krisen og sikre anstændige levevilkår for alle samt adgang til væsentlige tjenester såsom sundhed, uddannelse og boliger;

| F. | der henviser til, at EU's ledere på det sociale topmøde i Porto den 7.-8. maj 2021 anerkendte den europæiske søjle for sociale rettigheder som et grundlæggende element i genopretningen og understregede i Portoerklæringen, at de er fast besluttet på fortsat at uddybe gennemførelsen af den på EU-plan og på nationalt plan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's ledere på det sociale topmøde i Porto den 7.-8. maj 2021 anerkendte den europæiske søjle for sociale rettigheder som et grundlæggende element i genopretningen og understregede i Portoerklæringen, at de er fast besluttet på fortsat at uddybe gennemførelsen af den på EU-plan og på nationalt plan;

| G. | der henviser til, at unge har oplevet den kraftigste nedgang i beskæftigelsen (19) samt tab af muligheder som følge af manglende uddannelses- eller praktikmuligheder; der henviser til, at arbejdstagere med usikre ansættelsesforhold i nogle medlemsstater har været særligt udsat for tab af arbejdspladser på grund af pandemien og har lidt under manglende social beskyttelse; der henviser til, at der er behov for flere investeringer i økonomisk overkommelig, tilgængelig og inkluderende erhvervsrettet uddannelse (VET) af høj kvalitet, således at alle har de rette kompetencer og kvalifikationer, herunder dem, der er nødvendige for den grønne og den digitale omstilling; der henviser til, at en af de primære prioriteter er at undgå endnu en »tabt generation« af unge; der henviser til, at politikker, som øger uligheder mellem generationerne, påvirker bæredygtigheden af vores velfærdssystem samt vores demokratier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at unge har oplevet den kraftigste nedgang i beskæftigelsen (19) samt tab af muligheder som følge af manglende uddannelses- eller praktikmuligheder; der henviser til, at arbejdstagere med usikre ansættelsesforhold i nogle medlemsstater har været særligt udsat for tab af arbejdspladser på grund af pandemien og har lidt under manglende social beskyttelse; der henviser til, at der er behov for flere investeringer i økonomisk overkommelig, tilgængelig og inkluderende erhvervsrettet uddannelse (VET) af høj kvalitet, således at alle har de rette kompetencer og kvalifikationer, herunder dem, der er nødvendige for den grønne og den digitale omstilling; der henviser til, at en af de primære prioriteter er at undgå endnu en »tabt generation« af unge; der henviser til, at politikker, som øger uligheder mellem generationerne, påvirker bæredygtigheden af vores velfærdssystem samt vores demokratier;

| H. | der henviser til, at digitalisering af arbejdsmarkedet udgør en mulighed, og at vi bør udnytte fordelene heraf, samtidig med at det sikres, at telearbejde og fleksibilitet i relation til arbejdstid ikke fører til krænkelse af arbejdstageres rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at digitalisering af arbejdsmarkedet udgør en mulighed, og at vi bør udnytte fordelene heraf, samtidig med at det sikres, at telearbejde og fleksibilitet i relation til arbejdstid ikke fører til krænkelse af arbejdstageres rettigheder;

| I. | der henviser til, at ordninger med nedsat arbejdstid, der kan aktiveres i en krise, og som giver mulighed for strukturel tilpasning af økonomier og menneskelige ressourcer, vil være af afgørende betydning; der henviser til, at stærke investeringer fra arbejdsmarkedsparter kan forhindre uventet udelukkelse med hensyn til støtteberettigelse; der henviser til, at disse ordninger for at fastholde personer i arbejde fortsatte med at fungere som en stødpude for udviklingen på arbejdsmarkedet, og det skønnes, at ordningerne omfattede 5,6 % af arbejdsstyrken i februar 2021, hvilket var en stigning fra omkring 5 % i oktober 2020 som følge af de seneste nedlukningsforanstaltninger (20); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ordninger med nedsat arbejdstid, der kan aktiveres i en krise, og som giver mulighed for strukturel tilpasning af økonomier og menneskelige ressourcer, vil være af afgørende betydning; der henviser til, at stærke investeringer fra arbejdsmarkedsparter kan forhindre uventet udelukkelse med hensyn til støtteberettigelse; der henviser til, at disse ordninger for at fastholde personer i arbejde fortsatte med at fungere som en stødpude for udviklingen på arbejdsmarkedet, og det skønnes, at ordningerne omfattede 5,6 % af arbejdsstyrken i februar 2021, hvilket var en stigning fra omkring 5 % i oktober 2020 som følge af de seneste nedlukningsforanstaltninger (20);

| J. | der henviser til, at pandemien tydeligt har illustreret vigtigheden af integreret pleje med fokus på levering af kvalitetstjenester gennem hele livet og på at give særlig opmærksomhed til pleje af børn, personer med handicap, sårbare og ældre; der henviser til, at kvinder under nedlukningen udførte størstedelen af det ulønnede arbejde, selv om mænd i højere grad end før tog del i det huslige arbejde (21) (kvinder brugte 18,4 timer om ugen på madlavning og husligt arbejde sammenlignet med 12,1 timer for mænd, mens kvinder før pandemien brugte 15,8 timer og mænd 6,8 timer på disse opgaver); der henviser til, at manglen på personale i sundheds- og plejesektoren, som nogle medlemsstater allerede stod over for før pandemien (22), og som skyldes manglende investeringer og/eller manglende foregribelse af demografiske forandringer, kan være blevet forværret af krisen, også på grund af det enorme arbejdspres og psykiske belastninger som følge af pandemien (23); der henviser til, at arbejdsmarkedsparterne inden for sundheds- og socialsektoren opfordrer til en række forbedringer med hensyn til levering af sundhedspleje og social pleje for at sikre modstandsdygtighed og beredskab (24); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at pandemien tydeligt har illustreret vigtigheden af integreret pleje med fokus på levering af kvalitetstjenester gennem hele livet og på at give særlig opmærksomhed til pleje af børn, personer med handicap, sårbare og ældre; der henviser til, at kvinder under nedlukningen udførte størstedelen af det ulønnede arbejde, selv om mænd i højere grad end før tog del i det huslige arbejde (21) (kvinder brugte 18,4 timer om ugen på madlavning og husligt arbejde sammenlignet med 12,1 timer for mænd, mens kvinder før pandemien brugte 15,8 timer og mænd 6,8 timer på disse opgaver); der henviser til, at manglen på personale i sundheds- og plejesektoren, som nogle medlemsstater allerede stod over for før pandemien (22), og som skyldes manglende investeringer og/eller manglende foregribelse af demografiske forandringer, kan være blevet forværret af krisen, også på grund af det enorme arbejdspres og psykiske belastninger som følge af pandemien (23); der henviser til, at arbejdsmarkedsparterne inden for sundheds- og socialsektoren opfordrer til en række forbedringer med hensyn til levering af sundhedspleje og social pleje for at sikre modstandsdygtighed og beredskab (24);

| K. | der henviser til, at Revisionsretten har påpeget, at EU's budgetcyklus ikke tog tilstrækkeligt hensyn til kønsligestilling; der henviser til, at Revisionsretten har anbefalet Kommissionen at vurdere og indberette, hvorvidt medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner imødegår kønsligestilling; der henviser til, at Next Generation EU er rettet mod den grønne og den digitale omstilling, som primært påvirker mandsdominerede sektorer og erhverv; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Revisionsretten har påpeget, at EU's budgetcyklus ikke tog tilstrækkeligt hensyn til kønsligestilling; der henviser til, at Revisionsretten har anbefalet Kommissionen at vurdere og indberette, hvorvidt medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner imødegår kønsligestilling; der henviser til, at Next Generation EU er rettet mod den grønne og den digitale omstilling, som primært påvirker mandsdominerede sektorer og erhverv;

| L. | der henviser til, at forordningen med hensyn til den sociale dimension af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten fastsætter, at det overordnede mål er at fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at forbedre medlemsstaternes modstandsdygtighed, kriseberedskab, tilpasningskapacitet og vækstpotentiale og ved at afbøde krisens sociale og økonomiske konsekvenser, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og til opadgående social konvergens, genoprette og fremme bæredygtig vækst og fremme skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forordningen med hensyn til den sociale dimension af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten fastsætter, at det overordnede mål er at fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at forbedre medlemsstaternes modstandsdygtighed, kriseberedskab, tilpasningskapacitet og vækstpotentiale og ved at afbøde krisens sociale og økonomiske konsekvenser, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og til opadgående social konvergens, genoprette og fremme bæredygtig vækst og fremme skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet;

| M. | der henviser til, at globale udfordringer såsom digitalisering og kampen mod klimaændringer består uafhængigt af covid-19-krisen og kræver en retfærdig omstilling, så ingen lades i stikken; der henviser til, at klimaændringer, global opvarmning og tab af biodiversitet stiger eksponentielt ifølge den seneste rapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC); der henviser til, at de europæiske borgere og arbejdstagere i mere intens grad og mere hyppigt end tidligere oplever konsekvenserne af klimanedbrud og ekstreme vejrhændelser; der henviser til, at 2030-målene for dekarbonisering er blevet forhøjet for at opnå kulstofneutralitet inden 2050; der henviser til, at en større indsats i relation til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer kræver en omfattende omstilling af europæiske og nationale økonomier og arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at globale udfordringer såsom digitalisering og kampen mod klimaændringer består uafhængigt af covid-19-krisen og kræver en retfærdig omstilling, så ingen lades i stikken; der henviser til, at klimaændringer, global opvarmning og tab af biodiversitet stiger eksponentielt ifølge den seneste rapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC); der henviser til, at de europæiske borgere og arbejdstagere i mere intens grad og mere hyppigt end tidligere oplever konsekvenserne af klimanedbrud og ekstreme vejrhændelser; der henviser til, at 2030-målene for dekarbonisering er blevet forhøjet for at opnå kulstofneutralitet inden 2050; der henviser til, at en større indsats i relation til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer kræver en omfattende omstilling af europæiske og nationale økonomier og arbejdsmarkeder;

| N. | der henviser til, at genopretnings- og resiliensfacilitetens specifikke mål er at yde finansiel støtte til medlemsstaterne med henblik på at nå de milepæle og mål for reformer og investeringer, som er fastsat i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at dette betyder, at alle foranstaltninger i planerne (herunder digitale og grønne investeringer) og aftalte reformer skal bidrage til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, skabelse af kvalitative arbejdspladser og opadgående social konvergens; der henviser til, at foranstaltninger, som ikke bidrager til disse sociale mål, ikke er i overensstemmelse med kravene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at genopretnings- og resiliensfacilitetens specifikke mål er at yde finansiel støtte til medlemsstaterne med henblik på at nå de milepæle og mål for reformer og investeringer, som er fastsat i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at dette betyder, at alle foranstaltninger i planerne (herunder digitale og grønne investeringer) og aftalte reformer skal bidrage til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, skabelse af kvalitative arbejdspladser og opadgående social konvergens; der henviser til, at foranstaltninger, som ikke bidrager til disse sociale mål, ikke er i overensstemmelse med kravene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten;

| O. | der henviser til, at det fremgår af artikel 17, stk. 3, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, at nationale planer skal stemme overens med de relevante landespecifikke udfordringer og prioriteter, der er udpeget i forbindelse med det europæiske semester, samt de udfordringer og prioriteter, der er udpeget i Rådets seneste henstilling om den økonomiske politik i euroområdet for medlemsstater, der har euroen som valuta; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det fremgår af artikel 17, stk. 3, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, at nationale planer skal stemme overens med de relevante landespecifikke udfordringer og prioriteter, der er udpeget i forbindelse med det europæiske semester, samt de udfordringer og prioriteter, der er udpeget i Rådets seneste henstilling om den økonomiske politik i euroområdet for medlemsstater, der har euroen som valuta;

| P. | der henviser til, at socialt bæredygtige reformer er reformer, som er baseret på solidaritet, integration, social retfærdighed, en retfærdig formuefordeling, kønsligestilling, et offentligt uddannelsessystem for alle af høj kvalitet, kvalitativ beskæftigelse og bæredygtig vækst, hvilket er en model, der sikrer ligestilling og social beskyttelse, styrker sårbare gruppers stilling, øger deltagelse og medborgerskab samt forbedrer levestandarderne for alle; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at socialt bæredygtige reformer er reformer, som er baseret på solidaritet, integration, social retfærdighed, en retfærdig formuefordeling, kønsligestilling, et offentligt uddannelsessystem for alle af høj kvalitet, kvalitativ beskæftigelse og bæredygtig vækst, hvilket er en model, der sikrer ligestilling og social beskyttelse, styrker sårbare gruppers stilling, øger deltagelse og medborgerskab samt forbedrer levestandarderne for alle;

| Q. | der henviser til, at covid-19-krisen har fremskyndet den digitale omstilling i de europæiske og nationale økonomier og udviklingen af nye arbejdsmetoder; der henviser til, at digitalisering, anvendelse af robotteknologi, automatisering og kunstig intelligens skal komme arbejdstagere og samfund til gavn ved at forbedre arbejdsvilkår og livskvalitet, sikre en god balance mellem arbejds- og privatliv, skabe bedre beskæftigelsesmuligheder og bidrage til socioøkonomisk konvergens; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at covid-19-krisen har fremskyndet den digitale omstilling i de europæiske og nationale økonomier og udviklingen af nye arbejdsmetoder; der henviser til, at digitalisering, anvendelse af robotteknologi, automatisering og kunstig intelligens skal komme arbejdstagere og samfund til gavn ved at forbedre arbejdsvilkår og livskvalitet, sikre en god balance mellem arbejds- og privatliv, skabe bedre beskæftigelsesmuligheder og bidrage til socioøkonomisk konvergens;

| 1. | minder om, at Unionen i henhold til traktaterne skal arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse, sunde og sikre arbejdsmiljøer og -vilkår og sociale fremskridt samt et højt beskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af videnskabelige og teknologiske fremskridt, bekæmpelse af fattigdom og ulighed, social udstødelse og forskelsbehandling og fremme af opadgående social konvergens, social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns og personer med handicaps rettigheder; insisterer på, at disse mål skal være de overordnede prioriteter for EU's langsigtede strategi for bæredygtig vækst i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling, den europæiske søjle for sociale rettigheder og den grønne pagt og understøtte medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner; opfordrer Kommissionen til at sikre, at det europæiske semester stemmer overens med disse mål og strategier, hvilket i sandhed vil gøre det europæiske semester til et omfattende værktøj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at udnytte det fulde potentiale i den generelle undtagelsesklausul, den nye flerårige finansielle ramme og Next Generation EU med henblik på at støtte virksomheder, som er i vanskeligheder og mangler likviditet, navnlig ved at forbedre SMV'ers adgang til finansiering, beskytte arbejdspladserne og arbejdsvilkårene for personer, der arbejder i EU, og ledsage selskaber og arbejdstagere i den grønne og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at den økonomiske politik ikke kan analyseres alene ud fra et rent makroøkonomisk perspektiv med fokus på traditionelle indikatorer for vækst, gæld, underskud og beskæftigelsesfrekvens og bør imødegå de grundlæggende årsager til langsigtede økonomiske og sociale ubalancer; insisterer på, at det europæiske semester skal være baseret på en integreret tilgang, der tillægger økonomiske, sociale og miljømæssige politikker lige stor betydning; mener, at klimapolitikkerne også skal spille en fremtrædende rolle; opfordrer til, at det europæiske semester skal sikre koordinering mellem medlemsstaterne, og sikre, at de bevæger sig i samme retning mod en klimaneutral og mere digital økonomi, hvor ingen lades i stikken, samt fremme strukturelle ændringer med henblik på sociale fremskridt, bæredygtig udvikling og velfærd; understreger betydningen af at holde sig de økonomiske politikkers virkninger for øje for at forebygge negative sociale konsekvenser samt negative konsekvenser for den sociale samhørighed, herunder for mange sårbare grupper, og derfor for vores demokratier og det europæiske projekt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over EU-ledernes engagement i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og de tre nye overordnede EU-mål, der skal nås inden 2030; opfordrer Kommissionen til at sikre rettidig og stringent gennemførelse af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder med konkrete trin og mål og til at sikre, at alle forslag opfylder og når disse mål; opfordrer til, at indikatorerne skal omfatte de sociale risici, der er opstået som følge af pandemiens indvirkninger på økonomi, beskæftigelse og sundhed, og som den grønne og den digitale omstilling risikerer at pålægge mennesker og arbejdstagere; bemærker, at overvågning af verdensmålene for bæredygtig udvikling og den nye sociale resultattavle tilvejebringer en mere omfattende overvågning af disse risici, men fastsætter dog ikke tydelige mål for måling af indvirkningen af EU's indsats; støtter en ambitiøs dagsorden for stærk, bæredygtig og inkluderende økonomisk og social genopretning og modernisering, der går hånd i hånd med styrkelse af den europæiske sociale model, således at alle mennesker kan få gavn af den grønne og den digitale omstilling og kan leve med værdighed; opfordrer medlemsstaterne til at fastsætte ambitiøse nationale mål, som under behørig hensyntagen til hvert enkelt lands udgangsposition udgør et passende bidrag til opfyldelsen af de europæiske mål; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at tage ved lære af denne krise og arbejde hen imod gennemførelsen af en forbedret bæredygtig forvaltningsstruktur i EU på baggrund af solidaritet, social retfærdighed og integration, retfærdig formuefordeling, kønsligestilling, offentlige tjenester af høj kvalitet, herunder et offentligt og universelt uddannelsessystem af høj kvalitet, kvalitativ beskæftigelse og bæredygtig vækst; opfordrer Kommissionen til, inden den træffer beslutning om at deaktivere den generelle undtagelsesklausul, at overveje ikke blot en samlet vurdering af økonomiens tilstand på grundlag af kvantitative kriterier, men også en vurdering, der korrekt afspejler de underliggende uligheder samt de beskæftigelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige forhold i de berørte medlemsstater; mener, at revisionen af EU's ramme for økonomisk forvaltning fortrinsvis bør finde sted før deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at visse politiske valg og finanspolitikker i kølvandet på den finansielle og økonomiske krise i 2008 kan have ført til, at sundheds- og socialsystemerne i visse medlemsstater ikke var tilstrækkeligt forberedt på at imødegå pandemien; understreger behovet for yderligere kriterier, navnlig dem, der tager hensyn til behovet for vedvarende offentlige, sociale og miljømæssige investeringer, økonomisk aktivitet i den offentlige og private sektor og sociale fremskridt i retning af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i medlemsstaterne; mener, at det måske ikke er tilstrækkeligt blot at nå niveauet for økonomisk aktivitet før krisen til at konsolidere et bæredygtigt opsving; understreger, at de nuværende instrumenter muligvis ikke vil være nok til at overvinde risikoen for økonomisk stagnation, stigende ulighed og sociale og territoriale forskelle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at covid-19-pandemien har påvirket velfærden for alle i EU, og navnlig de sårbare befolkningsgrupper; minder om, at Kommissionens formand har forpligtet sig til at sætte bæredygtighed, social inklusion og borgernes velfærd i centrum for EU's økonomiske strategi (25); mener, at dette er afgørende for at sikre, at Europa forbliver hjemstedet for verdens mest avancerede velfærdssystemer, bliver det første klimaneutrale kontinent og er et levende knudepunkt for innovation og konkurrencedygtigt iværksætteri; minder om, at de sociale, økonomiske og territoriale uligheder mellem og inden for medlemsstaterne er blevet forværret i det seneste årti; opfordrer Kommissionen til at integrere sociale og miljømæssige ubalancer i sin analyse inden for rammerne af det europæiske semester; opfordrer medlemsstaterne til at deltage i revisionen af EU's finanspolitiske regler for at tilskynde til bæredygtige sociale og vækstfremmende investeringer og samtidig opretholde bæredygtige offentlige finanser og robuste velfærdssystemer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager vigtigheden af de sociale beskyttelsessystemers tilstrækkelighed og bæredygtighed i medlemsstaterne; bemærker G20's kommuniké af 9. og 10. juli 2021 og G20's forpligtelse til en effektiv globalminimumsbeskatning i henhold til »Statement on a two-pillar solution to address the tax challenges arising from the digitalisation of the economy«, der blev udgivet af OECD/G20 Inclusive Framework on Base Erosion and Profit Shifting (BEPS) den 1. juli 2021; ser frem til Kommissionens forslag om gennemførelse af den internationale aftale til EU-ret for at undgå aggressiv skatteplanlægning og sikre retfærdighed for middelklassen og arbejderne i EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender, at adgang til væsentlige tjenester såsom vand og energi er afgørende for at sikre social inklusion og grundlæggende sanitære standarder; opfordrer til støtteforanstaltninger, som kan sikre inklusiv adgang til væsentlige tjenester til overkommelige priser inden for rammen af handlingsplanen for gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde specifikke forslag, som på tilstrækkelig vis tager hånd om problemet med energifattigdom i forbindelse med vores målsætninger i den grønne pagt og til at vurdere energimarkederne for at undgå de negative virkninger af stigende energipriser for SMV'ernes konkurrenceevne og for husholdningerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver, at veludformede systemer for beskatning af arbejde er afgørende for at sikre høje standarder for beskyttelse af arbejdstagerne mod risici og sygdomme og for ydelse af alderspension; mener, at skattesystemerne bør udformes på en måde, der mindsker uligheder, fremmer retfærdighed og beskytter husholdningerne, og at de bør være afbalancerede for at gøre systemerne mere retfærdige og effektive; understreger, at disse offentlige indtægter kan anvendes til at finansiere centrale prioriteter og bidrage til at tackle medlemsstaternes finanspolitiske udfordringer og bidrage til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, herunder ved at styrke dækningen, tilstrækkeligheden af sundheds- og socialsikringssystemerne for alle og sikre deres langsigtede finansiering; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe reelle foranstaltninger for at bekæmpe skatteundgåelse og skattesvig som et vigtigt middel til at mindske de økonomiske uligheder og forbedre opkrævningen af skatteindtægter i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver betydningen af bedre integration of sociale mål og fremskridt, velfærd og bæredygtighed i alle EU's politikker, navnlig i EU's budgetplanlægning, for derved at sikre sammenhæng mellem offentlige udgifter og investeringer med sociale og miljømæssige mål og afdække budgetvalgs potentielle sociale indvirkninger; opfordrer Kommissionen til at integrere bæredygtighed og trivsel i den årlige strategi for bæredygtig vækst og de landespecifikke henstillinger og til at fremhæve de sociale virkninger af EU's politiske foranstaltninger i sin konsekvensanalyse; understreger vigtigheden af at styrke en omfattende og integreret ramme inden for processen med det europæiske semester, hvor der rettes særlig opmærksomhed på de mest sårbare og marginaliserede grupper i samfundet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at covid-19-krisen har blotlagt mangler i mulighederne for adgang til social beskyttelse og understreget betydningen af at opbygge større modstandsdygtighed, f.eks. ved at forbedre tilstrækkeligheden og dækningen af mindstelønsordninger og pensioner og lette betingelserne for støtteberettigelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er bekymret over den overdrevne gældsætning som følge af pandemien og dens økonomiske og sociale konsekvenser og understreger, at mennesker og SMV'er skal beskyttes mod at blive fanget i overdreven gældsætning; opfordrer til yderligere forbedringer inden for gældsrådgivning og gældsbeskyttelse og til at øge den finansielle bevidsthed; mener, at det med hensyn til de misligholdte lån, der er nævnt i Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021, er europæiske SMV'er, arbejdstagere og husholdninger, der bør støttes; bemærker, at genopretnings- og resiliensfaciliteten giver mulighed for at støtte genopretningen gennem yderligere investeringer og reformer i denne henseende; understreger vigtigheden af at vedtage politikværktøjer med henblik på at se på, hvordan de lavindkomsthusholdninger, der kæmper for at betale deres regninger og få tingene til at hænge sammen, kan overleve virkningerne af pandemien og undgå at ende i en fattigdomsfælde; |
| --- | --- |

13.

En europæisk forvaltningsramme 2022 for bæredygtighed, social inklusion og borgernes trivsel

| 14. | mener, at Parlamentets forslag til vedtagelse af en pagt om bæredygtig velfærd og sociale fremskridt, der gør sociale og bæredygtige mål obligatoriske med henblik på at nå FN's mål for bæredygtig udvikling, er blevet mere relevant end nogensinde i forbindelse med genopretnings- og resiliensplanerne, de skyhøje offentlige gældsniveauer og den kommende reform af stabilitets- og vækstpagten og semesterprocessen; bemærker, at i denne forbindelse har verdensmål 8 om bæredygtig vækst, beskæftigelse og anstændige job vist sig at være en drivkraft for hele FN's 2030-dagsorden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at en bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst skal sikre bæredygtig finanspolitik på mellemlang sigt, og at EU's økonomiske og sociale politikker arbejder hen imod en langsigtet genopretning, der gør vores økonomier og samfund mere bæredygtige, inklusive, modstandsdygtige og bedre forberedte på den grønne og den digitale omstilling; understreger i denne henseende, at gennemførelsen af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder vil bidrage til at styrke den sociale dimension i alle EU's politikker og sikre en inklusiv genopretning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at en større økonomisk og social forvaltning mellem medlemsstaterne, navnlig ved at bevæge sig i retning af en større konvergens af skatteregler, vil være en drivkraft for genopretningen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er enig med de europæiske ledere, for så vidt angår økonomisk og social styring i EU, i behovet for en regelmæssig vurdering af fremskridtene hen imod de overordnede mål for 2030 og opadgående konvergens på højeste politiske niveau (26), mener, at ministrene for arbejds- og socialpolitikker og økonomi- og finansministrene skal inddrages ligeligt i forbindelse med gennemgangen af styringen, således at økonomiske og sociale aspekter og beskæftigelsesanliggender bliver tillagt lige stor værdi inden for rammerne af det europæiske semester; er enig med Rådet i, at gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder styrker EU's drivkraft i retning af en digital, grøn og retfærdig omstilling og bidrager til opadgående social og økonomisk konvergens og imødegåelse af demografiske udfordringer, og at den sociale dimension, dialogen mellem arbejdsmarkedsparterne og den aktive inddragelse af arbejdsmarkedsparterne altid har stået i centrum for en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne; mener, at den sociale resultattavle skal fornyes som en del af det europæiske semesters politiske koordineringsramme, således at fremskridtene på disse områder kan spores, og resultattavlen kan tilpasses til situationen efter pandemien samt tilpasses gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at det er afgørende for Den Europæiske Unions fremtid med en tilgang til retningslinjer for politik og styring, som har til formål at sætte mennesker og deres trivsel i centrum for politik og beslutningstagning; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at forelægge et omfattende forslag med angivelse af en række specifikke sociale, økologiske og økonomiske mål, som bør afspejle EU's relevante forpligtelser, både internationalt og internt, herunder forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (27), FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen, målet i den europæiske klimalovgivning om drivhusgasneutralitet inden 2050 og mellemliggende mål i den henseende, EU's charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske søjle for sociale rettigheder, forpligtelsen om bekæmpelse af fattigdom i Europa inden 2050 ved hjælp af en EU-lov til bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | finder det nødvendigt at følge op på erklæringen fra 2016 om en ny start for den sociale dialog og gennemgå metoderne for at sikre inddragelse af arbejdsmarkedsparterne i styringen af det europæiske semester, som hidtil har været upassende, og således dele reformmålene med arbejdstagerne og virksomhederne og dermed fremme gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles forslag om et alternativt sæt indikatorer til måling af økonomiske, sociale, miljømæssige og klimapolitiske fremskridt, der supplerer BNP som velfærdsmål for inklusiv og bæredygtig vækst; mener, at den sociale resultattavle skal omfatte nye indikatorer, som fuldt ud afspejler ulighedstendenserne og -årsagerne; understreger betydningen af at tage højde for de mest sårbare og marginaliserede samfundsmedlemmers interesser i denne proces; understreger, at arbejdsmarkedsparterne skal inddrages i beslutningstagningen om iværksættelse af strategiske foranstaltninger af enhver art med genopretning for øje; mener, at enhver foranstaltning, der træffes i denne henseende, ikke må gribe ind i arbejdsmarkedsparternes autonomi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver behovet for at måle den sociale effekt af miljøforringelse og klimaændringer; opfordrer til, at retten til sundhed og et sundt miljø beskyttes på EU-niveau, idet denne ret er af afgørende betydning for at kunne sikre realiseringen af de fleste andre grundlæggende rettigheder, såsom retten til mad, husly og arbejde, og til en inklusiv omstilling; |
| --- | --- |

21.

Fra beskyttelse til skabelse af grønne og digitale job af høj kvalitet: behovet for en ambitiøs europæisk social dagsorden

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at fagforeninger har adgang til arbejdspladsen og arbejdstagerne selv, herunder i tilfælde, hvor arbejdet udføres digitalt; understreger behovet for at sikre, at alle arbejdstagere, herunder arbejdstagere i den digitale økonomi, har ret til kollektive forhandlinger og til at tage kollektive skridt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er enig med de europæiske ledere i, at det i lyset af den stigende arbejdsløshed og ulighed grundet pandemien er vigtigt at kanalisere ressourcerne de steder hen, hvor der er mest behov for dem, for at styrke vores økonomier og rette fokus for vores politiske bestræbelser mod lige adgang til kvalitetstjenester for at fremme lige muligheder, mod forbedring og skabelse af kvalitetsjob, iværksætteri, opkvalificering og omskoling samt nedbringelse af fattigdom og eksklusion; understreger, at muligheden for ekstraordinære ressourcer til støtte for Europas genopretning ikke må forpasses; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger covid-19-krisens negative indvirkning på det europæiske arbejdsmarked og det heraf følgende og hidtil usete tab af arbejdspladser, navnlig inden for strategiske sektorer, samt den hermed forbundne stigning i fattigdom og forskelle i levestandarder, som især påvirker unge, kvinder og arbejdstagere med korte uddannelser og med usikre ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

24.

| 25. | anerkender, at EU-medlemsstaterne ventes at nå deres førkriseniveau for den kvartalsvise produktion inden udgangen af 2022; understreger, at hvis genopretningen skal være bæredygtig, er det afgørende, at der også skabes kvalitetsjob for arbejdstagere med mellemlange og korte uddannelser og navnlig for kvinder og unge, og at der sikres en ligelig fordeling over hele Europa for at forhindre ubalancer mellem regionerne, da det er blevet bevist, at de er afgørende for vores samfunds og økonomiers modstandsdygtighed; mener, at arbejdsmarkedsparterne spiller en afgørende rolle med hensyn til at foregribe arbejdsmarkedets udvikling og sikre en gnidningsfri omstilling for de arbejdstagere, der er påvirket af strukturelle ændringer; mener, at det er afgørende at styrke rammerne for kollektive forhandlinger på alle niveauer for at kunne skabe bæredygtige job af høj kvalitet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at kvalitetsuddannelse og en veluddannet arbejdsstyrke sammen med en forsknings- og innovationsforpligtelse er en forudsætning for bæredygtig genopretning og social samhørighed; påpeger, at arbejdstagere med mellemlange og korte uddannelser skal have mulighed for omskoling og opkvalificering; insisterer på, at bæredygtige investeringer i kvalitative praktikophold, voksnes deltagelse i livslang læring og uddannelse af medarbejdere skal være en prioritet; påpeger, at en inkluderende økonomisk genopretning vil kræve bæredygtige offentlige og private investeringer for at garantere adgang til uddannelse for de arbejdsløse og lavt uddannede personer, således at de kan tillægge sig grundlæggende færdigheder, erhvervskompetencer og vigtige kompetencer, der fører til kvalifikation og karriereomstillinger; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at styrke EU's uddannelsesprogrammer, tilpasse uddannelserne til samfundets og økonomiens behov og støtte medarbejdere og lærere samt betydningen af investeringer i digital, grøn og social infrastruktur; understreger, at gennemførelsen af EU's dagsorden for færdigheder for alle er afgørende for håndteringen af manglen på færdigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at maksimere deres bestræbelser på at investere i prismæssigt overkommelig, tilgængelig og inkluderende erhvervsuddannelse af høj kvalitet, til at styrke foranstaltninger til fremme af opkvalificering og omskoling, herunder i digitale færdigheder og færdigheder, der kan overføres, og til at fremme livslang læring med henblik på at forberede arbejdstagerne på behovene på et arbejdsmarked i lyset af den grønne og den digitale omstilling; understreger, at den gensidige anerkendelse af kvalifikationer er vigtig for at overvinde mangler på kvalificeret arbejdskraft og færdigheds- og kompetencemismatch; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Kommissionens forslag om en styrkelse af anvendelsen af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi ved hjælp af løngennemsigtighed og håndhævelsesmekanismer; glæder sig over det faktum, at forslaget medfører bindende foranstaltninger for løngennemsigtighed; opfordrer indtrængende til en hurtig vedtagelse af disse foranstaltninger for at undgå yderligere kønsbaserede uligheder; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte iværksætterånden blandt kvinder og lette deres adgang til finansiering; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at genåbne forhandlingerne i Rådet om direktivet om kvinder i bestyrelser; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger betydningen af at sikre, at arbejdstagerne i EU beskyttes i form af passende mindstelønninger som bestemt ved lov eller kollektive overenskomster alt efter den nationale tradition og praksis, idet det sikres, at de opnår en rimelig levestandard uanset deres arbejdssted; glæder sig i den henseende over Kommissionens forslag til direktiv om passende mindstelønninger i EU, som har til formål at øge de kollektive overenskomsters dækning, bekæmpe fattigdom blandt personer i beskæftigelse og fremme opadgående social konvergens; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anser det for nødvendigt at øge de offentlige arbejdsformidlingers finansielle og menneskelige ressourcer; opfordrer medlemsstaterne til at indføre effektive mekanismer til overvågning af ydelser under de offentlige arbejdsformidlinger for at evaluere virkningen af deres arbejdsmarkedsprogrammer og undersøge forbedringsmulighederne; opfordrer medlemsstaterne til at udstyre deres offentlige arbejdsformidlinger med teknologiske løsninger, således at de bliver i stand til mere effektivt at strømline ansættelserne af jobsøgende og bedre kan evaluere og matche de pågældende kompetencer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder medlemsstaterne om, at en uafhængig tilværelse, kvalitative sociale og beskæftigelsesmæssige tjenester, passende social beskyttelse og en styrket socialøkonomi er uundværlige for at sikre anstændige levevilkår for alle personer med handicap som fremhævet i EU's strategi for rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende et bestemt system til at overvåge oprettelsen af kvalitative job i alle sektorer, herunder dem, der er skabt af offentlige investeringer, som også bør omfatte et særligt afsnit om grønne og digitale job og tage hensyn til kønsperspektivet og perspektivet om ikkediskrimination, og til at opnå enighed om et system af betingelser for skabelse af grønne job af høj kvalitet for virksomheder, der vil have adgang til offentlige EU-midler; opfordrer til nøje overvågning af aktive opsøgende foranstaltninger for at sikre lige deltagelse på arbejdsmarkedet for dem, der er længst væk fra kvalitative job; understreger, at adgangen til EU's offentlige midler skal gøres betinget af overholdelse af arbejdstagernes rettigheder og kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte foranstaltninger til afhjælpning af manglen på adgang til sociale beskyttelsessystemer, navnlig ved at følge Rådets henstilling af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (28); bifalder endnu en gang vedtagelsen af denne henstilling som en første indsats og glæder sig over Kommissionens tilsagn om at styrke Europas sociale beskyttelsessystemer, men understreger behovet for at realisere universel adgang til social beskyttelse, især i de nuværende vanskelige omstændigheder; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en EU-lovramme, der har til formål at styrke og sikre anstændige arbejdsvilkår, retten og adgangen til social beskyttelse for platformsarbejdere og arbejdstagere i atypiske erhverv; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin ramme for oprettelsen og udviklingen af kooperativer og socialøkonomiske virksomheder, som i sagens natur lægger større vægt på retfærdige arbejdsvilkår og styrkelsen af arbejdstageres stilling; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at hvis EU ønsker at føre an i en global bæredygtig og inklusiv genopretning, der moderniserer vores økonomier og sikrer kvalitative job i processen, skal der skabes millioner af vellønnede job, herunder for arbejdstagere med mellemlange og korte uddannelser, og samtidig sikres opadgående social og økonomisk konvergens samt lige muligheder for alle, således at alle har mulighed for at bidrage til det fælles europæiske projekt; insisterer på, at der er behov for flere investeringer i grøn, digital og social infrastruktur, i offentlige tjenester, uddannelse og sociale tjenester og i forskning, innovation og kulstoffri teknologier under hensyntagen til den særlige karakter af mikrovirksomheder og SMV'er, som er centrale aktører i den europæiske økonomiske struktur, med henblik på at udnytte deres innovative potentiale bedst muligt, samtidig med at SMV'ers adgang til offentlig og privat finansiering forbedres, og der sikres bæredygtige, vækstfremmende investeringer; opfordrer til, at den industrielle strategis sociale og bæredygtige dimensioner styrkes med særligt fokus på beskæftigelse af høj kvalitet og strategiske værdikæder i EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | er bekymret over de alvorlige sociale virkninger af covid-19-krisen og de beskæftigelsesmæssige konsekvenser, især for unge; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at alle unge europæere har adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at prioritere bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed, ikke mindst i forbindelse med NextGenerationEU-genopretningsinstrumentet, til at gøre fuld brug af finansielle instrumenter såsom ungdomsgarantien og europæiske programmer såsom Erasmus+ og til at træffe passende foranstaltninger til at tackle ungdomsarbejdsløsheden og forbedre unges beskæftigelsesegnethed; fremhæver desuden, at den nye Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for afskedigede arbejdstagere kan mobiliseres som reaktion på covid-19-krisens konsekvenser for beskæftigelsen; opfordrer derfor medlemsstaterne til hurtigt at indsende ansøgninger til Kommissionen om finansiering med henblik på at støtte europæiske arbejdstagere, der har mistet deres arbejde som følge af covid-19, i deres omskoling og reintegration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger betydningen af arbejdsstyrkens mobilitet inden for EU, og at arbejdstagernes frie bevægelighed bidrager til økonomisk vækst og samhørighed i Unionen samt skaber beskæftigelsesmuligheder; understreger endvidere, at arbejdsstyrkens mobilitet skal gå hånd i hånd med retfærdige og fælles regler, der er baseret på princippet om ligebehandling; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at overvåge gennemførelsen og håndhævelsen af reglerne om arbejdskraftens frie bevægelighed; opfordrer Kommissionen til at analysere hjerneflugt i visse regioner og sektorer og til at støtte mobile arbejdstagere ved at sikre retfærdig mobilitet og styrke overførelsen af rettigheder og fordringer; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at forpligte sig til digitaliseringen af offentlige tjenester med henblik på at fremme retfærdig mobilitet for arbejdstagere, navnlig for så vidt angår koordineringen af sociale sikringsordninger; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt EU-socialsikringspas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at covid-19-krisen har illustreret behovet for en fælles EU-tilgang til sundhed, herunder til sundhed på arbejdspladsen; opfordrer til, at der oprettes en europæisk sundhedsunion, som bør være baseret på principperne om solidaritet, strategisk autonomi og samarbejde og sikre, at hensynet til folkesundheden sættes i centrum for udarbejdelsen og gennemførelsen af alle EU's politikker og aktiviteter som forankret i traktaterne, herunder en systematisk sundhedskonsekvensvurdering af alle relevante politikker; glæder sig over det ambitiøse mål om ingen arbejdsrelaterede dødsfald i EU's nye strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; gentager behovet for at inkludere stoffer, der er giftige for forplantningsevnen, i anvendelsesområdet for direktivet om kræftfremkaldende stoffer og mutagener (29) og for at inkludere farlige lægemidler i direktivets bilag 1 med sigte på en bedre beskyttelse af sundhedspersonale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | minder om, at princip 15 i den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter, at pensionerede arbejdstagere og selvstændige har ret til en pension, som sikrer en passende indkomst, og at alle ældre har ret til midler, der sikrer et værdigt liv; |
| --- | --- |

38.

Synergier mellem det europæiske semester og de nationale reformprogrammer

| 39. | understreger, at de landespecifikke henstillinger, der bidrager til de sociale mål, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, skal tages i betragtning i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, og at de landespecifikke henstillinger for de nationale genopretnings- og resiliensplaner skal fortolkes på en måde, der bidrager til opfyldelsen af forordningens sociale mål, herunder økonomisk, social og territorial samhørighed; insisterer på, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner, i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, skal bidrage til opnåelse af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, til gennemførelse af EU's vækststrategi, som fastsat i den grønne pagt, og til opfyldelse af principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder; minder om, at cyklussen for det europæiske semester for 2021 blev midlertidigt tilpasset for at gøre det muligt at iværksætte de nationale genopretnings- og resiliensplaner; opfordrer til, at Kommissionen skruer op for ambitionerne inden for den sociale dimension og sikrer sammenhæng mellem de landespecifikke henstillinger og de generelle og specifikke mål i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om, at reformer og investeringer i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten »bør føre til oprettelse af stabile arbejdspladser af høj kvalitet [og] inklusion og integration af ugunstigt stillede grupper«; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at et af målene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten er at fremme skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet; understreger, at de arbejdsmarkedsreformer, der indgår i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, skal bidrage til at forbedre adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet; opfordrer Kommissionen til at analysere arbejdsmarkedsreformer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner for så vidt angår dette specifikke spørgsmål; minder om, at artikel 152 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter, at Unionen anerkender og fremmer arbejdsmarkedsparternes rolle på EU-plan og respekterer deres uafhængighed; advarer om, at Kommissionen ikke på nogen måde bør gribe ind i de nationale sociale dialogprocesser i forbindelse med reformerne af de nationale genopretnings- og resiliensplaner; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at medtage de sociale indikatorer fra den sociale resultattavle under det europæiske semester, navnlig dem, der vedrører anstændigt arbejde, social retfærdighed og lige muligheder, robuste sociale velfærdssystemer og fair mobilitet, i de fælles indikatorer, der skal anvendes i genopretnings- og resiliensfaciliteten, til rapportering om fremskridt og overvågning og evaluering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner, samt i metoden til social sporing, herunder for børnegarantien og ungdomsgarantien; understreger, at Parlamentet nøje vil analysere de delegerede retsakter, som Kommissionen fremlægger om dette emne, med henblik på at fastslå, om de sociale indikatorer, resultattavlen og den sociale metode opfylder målene, og på at kontrollere, at der ikke er nogen indvendinger; |
| --- | --- |

42.

| 43. | insisterer på, at den sociale dialog er afgørende for at sikre effektive reformer og investeringer, navnlig i de sektorer, som omstillingerne vil ændre markant; understreger, at en passende inddragelse af interessenter, såsom de nationale parlamenter, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedsparter, NGO'er og civilsamfundet, i forberedelsen og gennemførelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner vil være afgørende for deres succes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | påpeger, at ligestilling i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal integreres i udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale reformprogrammer, og at kønsrapportering og integration af kønsaspektet ikke kan blandes med social sporing og sociale investeringer; mener, at ligestilling mellem kønnene fortjener sin egen mainstreamingmetode inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og minder om, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder har udviklet en passende metode; understreger, at investeringer i robust plejeinfrastruktur i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten også er afgørende for at sikre ligestilling mellem kønnene og kvinders økonomiske stilling, opbygge resiliente samfund, bekæmpe usikre ansættelsesforhold i kvindedominerede sektorer, sætte skub i jobskabelsen samt forebygge fattigdom og social udstødelse og have en positiv indvirkning på bruttonationalproduktet, da de giver flere kvinder mulighed for at udføre lønnet arbejde; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer til, at der udarbejdes en europæisk plejestrategi, herunder en stærk kønsdimension, som bør anlægge en holistisk og livslang tilgang til pleje, samtidig med at der planlægges specifikke foranstaltninger og tiltag for både formelle og uformelle omsorgspersoner samt for ulønnet omsorgsarbejde; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at undersøge og udveksle bedste praksis om, hvordan man støtter samfundsgrupper med særlige plejebehov, samt om, hvordan perioder med plejeansvar overføres til pensionsordninger med henblik på at afhjælpe kønsspecifikke huller i pensionsopsparingerne; påpeger, at andelen af arbejdstagere i langtidspleje ifølge Eurofound er steget med en tredjedel i det seneste årti — i stærk modsætning til de konsekvent lave lønninger, de modtager; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at plejerne får en rimelig løn, idet lønningerne inden for langtidspleje og andre sociale tjenester p.t. ligger 21 % under gennemsnittet (30); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i lyset af rapporten om langtidspleje for 2021 at gennemføre reformer, der tager hånd om de fælles målsætninger om at sikre langtidspleje af god kvalitet, der er tilgængelig og prismæssigt overkommelig for alle, og som leveres på en finansielt bæredygtig måde; opfordrer til effektive og aktive politikker for arbejdsmarkedet og balancen mellem arbejds- og privatliv for yderligere at sikre menneskers privat- og familieliv, herunder ved at gennemføre direktivet om balance mellem arbejds- og privatliv (31) samt et forslag til Rådets henstilling om levering af pleje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver, at flere investeringer i sundhedspleje og social pleje, herunder arbejdstageres løn, arbejdsvilkår og uddannelse, er afgørende for at kunne forbedre rekruttering og fastholdelse af beskæftigelse og for at sikre passende personaleniveauer og behovsorienterede tjenester; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at væsentlige andele af investeringer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner dedikeres til at forbedre sundhedspleje, herunder arbejdsvilkår og personaleniveauer, til uddannelsesbehov samt til at udvide vigtige tjenester, konsolidere levering af grundlæggende pleje og støtte langtidspleje samt andre offentlige sociale tjenesteydelser; insisterer på, at de i stresstesten af sundhedssektoren og de sociale sektorer afdækkede svagheder håndteres via de nationale genopretnings- og resiliensplaner, det næste EU-program for sundhed (EU4Health-programmet) og de landespecifikke henstillinger for disse sektorer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at investeringsunderskuddet for prismæssigt overkommelige boliger beløber sig til 57 mia. EUR om året; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der stilles tilstrækkeligt med ordentlige og prismæssigt overkommelige boliger til rådighed til at dække befolkningens boligbehov, og nedbringe de høje boligudgifter; opfordrer Kommissionen til at medtage dette mål i de landespecifikke henstillinger; opfordrer i denne forbindelse til en reform af rammerne for økonomisk styring for at give medlemsstaterne mulighed for at foretage de fornødne grønne og sociale offentlige investeringer, herunder de investeringer, som er relaterede til udviklingen og forbedringen af sociale, offentlige, prismæssigt overkommelige og energieffektive boliger; understreger, at hjemløshed er en af de mest ekstreme former for social udstødelse; glæder sig over lanceringen af den europæiske platform for bekæmpelse af hjemløshed, der har det ultimative mål at udrydde hjemløshed inden 2030; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage ambitiøse nationale strategier med tilstrækkelig national finansiering og EU-finansiering på grundlag af princippet om bolig først, som fremmer forebyggelsen af hjemløshed og giver adgang til passende, sikre og prismæssigt overkommelige boliger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en omfattende strategi til bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten fastsætter, at mainstreaming af lige muligheder for alle under udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner skal sikres, hvilket lader sig forklare behørigt af de stigende uligheder i adskillige EU-medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på at overvåge gennemførelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner med henblik herpå med hjælp fra relevante civilsamfundsorganisationer og ligestillingsorganer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver, at den digitale og den grønne omstilling og investeringer heri også bør vurderes ud fra et socialt perspektiv for at forhindre ødelæggelse af arbejdspladser, forstyrrelser af arbejdsmarkedet og beskæftigelsespolarisering som følge af udryddelsen af mellemkvalificerede job og sikre, at virksomhedernes digitalisering og grønne omstillingsprocesser ikke benyttes som et påskud for arbejdskraftbesparende strategier til reduktion af omkostninger; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at dialogen mellem arbejdsmarkedsparterne og kollektive overenskomstforhandlinger er arbejdsgivernes og fagforeningernes vigtigste redskaber til at fastlægge rimelige løn- og arbejdsvilkår, og at stærke kollektive lønforhandlingsordninger øger medlemsstaternes modstandsdygtighed i økonomiske krisetider; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kræver, at overvågningen af det europæiske semester inkluderer overvågning af arbejdstagernes mobilitet, og at deres rettigheder tilgodeses, især for sæsonarbejdere; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/da/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=da&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9834

(7)  EUT C 242 af 10.7.2018, s. 24.

(8)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/en/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_DA.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_DA.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.en.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1/language-en

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU%20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0371.

(28)  EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1.

(29)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79.

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Beskyttelse af arbejdstagere mod asbest

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 152 og 154 i TEUF om arbejdsmarkedsparternes rolle og høring, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 152 og 154 i TEUF om arbejdsmarkedsparternes rolle og høring,

| — | der henviser til artikel 153, stk. 1 og 2, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 153, stk. 1 og 2, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 192, stk. 1, 3, 4 og 5, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 192, stk. 1, 3, 4 og 5, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 194, stk. 2, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194, stk. 2, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 114, stk. 1, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 114, stk. 1, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 168 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 i TEUF,

| — | der henviser til artikel 169, stk. 3, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 169, stk. 3, i TEUF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (4),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret den 17. november 2017 i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret den 17. november 2017 i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder« (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder« (COM(2021)0102),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om sundhedsrisici på arbejdspladsen som følge af asbest og udsigterne til fjernelse af al asbest (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om sundhedsrisici på arbejdspladsen som følge af asbest og udsigterne til fjernelse af al asbest (5),

| — | der henviser til Kommissionens praktiske retningslinjer for information og uddannelse af arbejdstagere, der beskæftiger sig med fjernelse af asbest eller vedligeholdelse af asbestholdige objekter (2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens praktiske retningslinjer for information og uddannelse af arbejdstagere, der beskæftiger sig med fjernelse af asbest eller vedligeholdelse af asbestholdige objekter (2012),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2014 om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2014 om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014)0332),

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra november 2015 med titlen »Evaluering af den praktiske gennemførelse af EU-direktiverne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i EU's medlemsstater«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra november 2015 med titlen »Evaluering af den praktiske gennemførelse af EU-direktiverne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i EU's medlemsstater«,

| — | der henviser til udtalelse af 15. maj 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Arbejde med asbest i forbindelse med energirenovering«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. maj 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Arbejde med asbest i forbindelse med energirenovering«,

| — | der henviser til udtalelse af 18. februar 2015 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om et EU uden asbest, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. februar 2015 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om et EU uden asbest,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 305/2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (byggevareforordningen) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 305/2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (byggevareforordningen) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en strategi for bæredygtig brug af kemikalier (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en strategi for bæredygtig brug af kemikalier (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje: På vej mod et giftfrit miljø« (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje: På vej mod et giftfrit miljø« (COM(2020)0667),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. marts 2021 om »En bæredygtig kemikaliestrategi i Unionen: tid til handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. marts 2021 om »En bæredygtig kemikaliestrategi i Unionen: tid til handling«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 med titlen »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 med titlen »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021)0044),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274),

| — | der henviser til Det Europæiske Kemikalieagenturs rapport af 1. februar 2021 med titlen »ECHA videnskabelige rapport om evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Kemikalieagenturs rapport af 1. februar 2021 med titlen »ECHA videnskabelige rapport om evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen«,

| — | der henviser til Kommissionens betænkning fra september 2020 med titlen »Conquering Cancer — mission Possible«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens betænkning fra september 2020 med titlen »Conquering Cancer — mission Possible«,

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationen henstillinger fra marts 2014 i faktabladet »Elimination of asbestos-related diseases«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationen henstillinger fra marts 2014 i faktabladet »Elimination of asbestos-related diseases«,

| — | der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og navnlig mål 3 om at sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og navnlig mål 3 om at sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0275/2021),

| A. | der henviser til, at der skal sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der skal sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter;

| B. | der henviser til, at asbest er årsag til mellem 30 000 og 90 000 dødsfald om året i Unionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at asbest er årsag til mellem 30 000 og 90 000 dødsfald om året i Unionen;

| C. | der henviser til, at den hyppigste erhvervsbetingede kræftform er lungekræft, der tegner sig for mellem 54 % og 75 % af alle erhvervsbetingede kræfttilfælde, og at asbest er hovedårsagen til lungekræft (45 %) (8); der henviser til, at eksponering for asbest kombineret med brug af tobak øger risikoen for at udvikle lungekræft betragteligt (9); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den hyppigste erhvervsbetingede kræftform er lungekræft, der tegner sig for mellem 54 % og 75 % af alle erhvervsbetingede kræfttilfælde, og at asbest er hovedårsagen til lungekræft (45 %) (8); der henviser til, at eksponering for asbest kombineret med brug af tobak øger risikoen for at udvikle lungekræft betragteligt (9);

| D. | der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) har anerkendt asbest som et dokumenteret kræftfremkaldende stof (gruppe 1), der forårsager lungekræft og mesotheliom samt strubekræft og kræft i æggestokkene; der henviser til, at forskning i andre former for kræft forårsaget af asbest samt andre helbredsproblemer, der ikke er relateret til kræft, bør fremmes (10); der henviser til, at der selv hos befolkningsgrupper, der udsættes for meget lave asbestfiberniveauer, herunder chrysotilfibre, er observeret en øget kræftrisiko; der henviser til, at asbest kan forårsage andre godartede lunge- og pleurasygdomme, herunder pleural plaque, pleuralfortykkelse og godartede tilfælde af pleuraeffusion; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) har anerkendt asbest som et dokumenteret kræftfremkaldende stof (gruppe 1), der forårsager lungekræft og mesotheliom samt strubekræft og kræft i æggestokkene; der henviser til, at forskning i andre former for kræft forårsaget af asbest samt andre helbredsproblemer, der ikke er relateret til kræft, bør fremmes (10); der henviser til, at der selv hos befolkningsgrupper, der udsættes for meget lave asbestfiberniveauer, herunder chrysotilfibre, er observeret en øget kræftrisiko; der henviser til, at asbest kan forårsage andre godartede lunge- og pleurasygdomme, herunder pleural plaque, pleuralfortykkelse og godartede tilfælde af pleuraeffusion;

| E. | der henviser til, at asbest har været forbudt i Unionen siden 2005; der henviser til, at nogle medlemsstater forbød asbest allerede i 1980'erne; der henviser til, at medlemsstaterne skal sikre, at asbestfibre udfases fuldstændigt hurtigst muligt; der henviser til, at arten og omfanget af anvendelsen af asbest varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at asbest har været forbudt i Unionen siden 2005; der henviser til, at nogle medlemsstater forbød asbest allerede i 1980'erne; der henviser til, at medlemsstaterne skal sikre, at asbestfibre udfases fuldstændigt hurtigst muligt; der henviser til, at arten og omfanget af anvendelsen af asbest varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat;

| F. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (11) (»REACH-forordningen«) er specificeret, at fremstilling, markedsføring og anvendelse af asbestfibre og produkter med indhold af disse fibre, som er tilsat bevidst, er forbudt, og at Kommissionens forordning (EU) 2016/1005 (12) om ændring af bilag XVII til REACH-forordningen har til formål at sikre en fuldstændig udfasning af asbestprodukter i medlemsstaterne senest den 1. juli 2025; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (11) (»REACH-forordningen«) er specificeret, at fremstilling, markedsføring og anvendelse af asbestfibre og produkter med indhold af disse fibre, som er tilsat bevidst, er forbudt, og at Kommissionens forordning (EU) 2016/1005 (12) om ændring af bilag XVII til REACH-forordningen har til formål at sikre en fuldstændig udfasning af asbestprodukter i medlemsstaterne senest den 1. juli 2025;

| G. | der henviser til, at asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, der bruges verden over i byggematerialer og andre materialer på mange områder i hverdagen; der henviser til, at mange forskellige grupper risikerer eksponering for asbest, herunder arbejdstagere i bygge- og renoveringssektoren og inden for minedrift og affaldshåndtering, brandfolk samt husejere og lejere; der henviser til, at de mest skadelige sundhedsvirkninger af indåndede asbestfibre og asbestrelaterede sygdomme kan være op til 40 år om at vise sig; der henviser til, at antallet af tilfælde i Unionen forventes at kulminere omkring 2025 (13); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, der bruges verden over i byggematerialer og andre materialer på mange områder i hverdagen; der henviser til, at mange forskellige grupper risikerer eksponering for asbest, herunder arbejdstagere i bygge- og renoveringssektoren og inden for minedrift og affaldshåndtering, brandfolk samt husejere og lejere; der henviser til, at de mest skadelige sundhedsvirkninger af indåndede asbestfibre og asbestrelaterede sygdomme kan være op til 40 år om at vise sig; der henviser til, at antallet af tilfælde i Unionen forventes at kulminere omkring 2025 (13);

| H. | der henviser til, at mange tilfælde af asbestrelaterede sygdomme på trods af eksisterende bestemmelser på EU-plan og nationalt plan alt for ofte ikke anerkendes som en erhvervssygdom, og at ofrene dermed ikke kan komme i betragtning til arbejdsrelateret erstatning, hvilket øger de fysiske lidelser, som sygdommen medfører; der henviser til, at fagforeninger og organisationer, der repræsenterer ofrene, spiller en vigtig rolle med hensyn til at bistå ofre for erhvervssygdomme i forbindelse med anerkendelsesprocedurer og erstatningskrav; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange tilfælde af asbestrelaterede sygdomme på trods af eksisterende bestemmelser på EU-plan og nationalt plan alt for ofte ikke anerkendes som en erhvervssygdom, og at ofrene dermed ikke kan komme i betragtning til arbejdsrelateret erstatning, hvilket øger de fysiske lidelser, som sygdommen medfører; der henviser til, at fagforeninger og organisationer, der repræsenterer ofrene, spiller en vigtig rolle med hensyn til at bistå ofre for erhvervssygdomme i forbindelse med anerkendelsesprocedurer og erstatningskrav;

| I. | der henviser til, at håndtering af asbest i bygninger og sikker fjernelse heraf kræver fuld hensyntagen til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i forbindelse med Unionens plan om at forbedre varmeisoleringen i sit byggede miljø med henblik på at opnå energibesparelser og blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050; der henviser til, at bygningsrenovering for at øge energieffektiviteten ofte indebærer håndtering af materialer såsom tage, mure eller elektriske installationer, der kan indeholde asbest, hvis bygningen er opført inden indførelsen af EU's eller den nationale regulering af eller forbud mod anvendelse af asbest; der henviser til, at en væsentlig del af det eksisterende byggede miljø i Unionen er over 50 år gammelt; der henviser til, at nedbrydningen af Unionens bygningsmasse øger risikoen for miljøeksponering, hvilket udgør en trussel mod mange forskellige befolkningsgrupper, og navnlig kan føre til flere tilfælde af mesotheliom; der henviser til, at der er konstateret asbestrelaterede sygdomme hos personer, der bor i nærheden af industriområder; der henviser til, at de sundhedsmæssige virkninger af miljøeksponering i høj grad har været undervurderet (14); der henviser til, at niveauet for eksponering for asbest via miljøet kan nå op på samme niveau som erhvervsbetinget eksponering; der henviser til, at der er behov for mere forskning i de risici, som er forbundet med eksponering for asbest via miljøet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at håndtering af asbest i bygninger og sikker fjernelse heraf kræver fuld hensyntagen til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i forbindelse med Unionens plan om at forbedre varmeisoleringen i sit byggede miljø med henblik på at opnå energibesparelser og blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050; der henviser til, at bygningsrenovering for at øge energieffektiviteten ofte indebærer håndtering af materialer såsom tage, mure eller elektriske installationer, der kan indeholde asbest, hvis bygningen er opført inden indførelsen af EU's eller den nationale regulering af eller forbud mod anvendelse af asbest; der henviser til, at en væsentlig del af det eksisterende byggede miljø i Unionen er over 50 år gammelt; der henviser til, at nedbrydningen af Unionens bygningsmasse øger risikoen for miljøeksponering, hvilket udgør en trussel mod mange forskellige befolkningsgrupper, og navnlig kan føre til flere tilfælde af mesotheliom; der henviser til, at der er konstateret asbestrelaterede sygdomme hos personer, der bor i nærheden af industriområder; der henviser til, at de sundhedsmæssige virkninger af miljøeksponering i høj grad har været undervurderet (14); der henviser til, at niveauet for eksponering for asbest via miljøet kan nå op på samme niveau som erhvervsbetinget eksponering; der henviser til, at der er behov for mere forskning i de risici, som er forbundet med eksponering for asbest via miljøet;

| J. | der henviser til, at bortskaffelse af asbestaffald i deponeringsanlæg ikke er en farbar langsigtet løsning på problemet, eftersom affaldet så vil skulle håndteres af fremtidige generationer, da asbestfibre praktisk taget er unedbrydelige over tid; der henviser til, at frigivelse af asbestfibre i miljøet bør undgås; der henviser til, at der er behov for at udvikle omkostningseffektive metoder til inertisering af asbestaffald for at deaktivere de aktive asbestfibre og omdanne dem til materialer, som ikke udgør en risiko for folkesundheden; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bortskaffelse af asbestaffald i deponeringsanlæg ikke er en farbar langsigtet løsning på problemet, eftersom affaldet så vil skulle håndteres af fremtidige generationer, da asbestfibre praktisk taget er unedbrydelige over tid; der henviser til, at frigivelse af asbestfibre i miljøet bør undgås; der henviser til, at der er behov for at udvikle omkostningseffektive metoder til inertisering af asbestaffald for at deaktivere de aktive asbestfibre og omdanne dem til materialer, som ikke udgør en risiko for folkesundheden;

| K. | der henviser til, at forskning og innovation generelt bør fremmes for at forbedre undersøgelser for asbest, identificering af andre asbestrelaterede kræftformer end lungekræft og mesotheliom, teknikker til sikker fjernelse, affaldshåndtering og sikkerhed for beboere i bygninger og eksponerede arbejdstagere, herunder teknologi til asbestvarsling og -påvisning i realtid; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forskning og innovation generelt bør fremmes for at forbedre undersøgelser for asbest, identificering af andre asbestrelaterede kræftformer end lungekræft og mesotheliom, teknikker til sikker fjernelse, affaldshåndtering og sikkerhed for beboere i bygninger og eksponerede arbejdstagere, herunder teknologi til asbestvarsling og -påvisning i realtid;

| L. | der henviser til, at Unionens politik på miljøområdet i henhold til artikel 191, stk. 1, i TEUF skal bidrage til forfølgelse af målsætninger såsom beskyttelse af menneskers sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne samt fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Unionens politik på miljøområdet i henhold til artikel 191, stk. 1, i TEUF skal bidrage til forfølgelse af målsætninger såsom beskyttelse af menneskers sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne samt fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer;

| M. | der henviser til, at EU's miljøpolitik i henhold til artikel 191, stk. 2, i TEUF bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU's miljøpolitik i henhold til artikel 191, stk. 2, i TEUF bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler;

| N. | der henviser til, at artikel 37 i chartret om grundlæggende rettigheder kræver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at artikel 37 i chartret om grundlæggende rettigheder kræver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling;

| O. | der henviser til, at retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø er ved at opnå universel anerkendelse, da antallet af lande, som anerkender denne ret, er steget gennem de seneste få år, således at mere end 155 lande nu anerkender denne ret eller elementer heraf i deres nationale retssystemer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø er ved at opnå universel anerkendelse, da antallet af lande, som anerkender denne ret, er steget gennem de seneste få år, således at mere end 155 lande nu anerkender denne ret eller elementer heraf i deres nationale retssystemer;

| P. | der henviser til, at asbest ifølge Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) er et kræftfremkaldende stof uden nedre grænse; der henviser til, at den eksisterende bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest er 0,1 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit på otte timer; der henviser til, at ECHA's risikovurderingsudvalg har udarbejdet en udtalelse om en reduktion af den bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest; der henviser til, at eksponering altid bør reduceres så meget som teknisk muligt, navnlig når der ikke findes nogen sikker tærskelværdi; der henviser til, at grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering som følge heraf bør revideres for at tage højde for den seneste videnskabelige og tekniske udvikling og tilpasses i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at asbest ifølge Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) er et kræftfremkaldende stof uden nedre grænse; der henviser til, at den eksisterende bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest er 0,1 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit på otte timer; der henviser til, at ECHA's risikovurderingsudvalg har udarbejdet en udtalelse om en reduktion af den bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest; der henviser til, at eksponering altid bør reduceres så meget som teknisk muligt, navnlig når der ikke findes nogen sikker tærskelværdi; der henviser til, at grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering som følge heraf bør revideres for at tage højde for den seneste videnskabelige og tekniske udvikling og tilpasses i overensstemmelse hermed;

| Q. | der henviser til, at 80 % af de erhvervsbetingede kræfttilfælde, som anerkendes i medlemsstaterne, er asbestrelaterede; der henviser til, at 98 % af de menneskelige omkostninger, herunder indvirkningen på livskvaliteten og arbejdstagernes familier, bæres af arbejdstagere; der henviser til, at omkostningerne ved erhvervsrelateret kræft i Unionen anslås at beløbe sig til mellem 270 og 610 mia. EUR om året, svarende til mellem 1,8 og 4,1 % af BNP (15); der henviser til, at foranstaltninger til forbedring af politikker til forebyggelse af dårligt helbred er afgørende for at sikre, at arbejdstagere og deres familier er i stand til at leve sundere; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 80 % af de erhvervsbetingede kræfttilfælde, som anerkendes i medlemsstaterne, er asbestrelaterede; der henviser til, at 98 % af de menneskelige omkostninger, herunder indvirkningen på livskvaliteten og arbejdstagernes familier, bæres af arbejdstagere; der henviser til, at omkostningerne ved erhvervsrelateret kræft i Unionen anslås at beløbe sig til mellem 270 og 610 mia. EUR om året, svarende til mellem 1,8 og 4,1 % af BNP (15); der henviser til, at foranstaltninger til forbedring af politikker til forebyggelse af dårligt helbred er afgørende for at sikre, at arbejdstagere og deres familier er i stand til at leve sundere;

| R. | der henviser til, at asbest i vid udstrækning er blevet anvendt i boliger og udgør en sundhedsrisiko; der henviser til, at retten til en ordentlig bolig, hvis definition omfatter retten til beskyttelse mod trusler mod sundheden, af internationale organisationer og medlemsstater er blevet anerkendt som en menneskeret og som af central betydning med hensyn til at tackle uligheder på sundhedsområdet; der henviser til, at sikker fjernelse af asbest vil bidrage til at sikre kvalitetsboliger for alle, navnlig ejere og lejere med lave indkomster, hvis boligforhold er blevet forringet gennem de seneste årtier; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at asbest i vid udstrækning er blevet anvendt i boliger og udgør en sundhedsrisiko; der henviser til, at retten til en ordentlig bolig, hvis definition omfatter retten til beskyttelse mod trusler mod sundheden, af internationale organisationer og medlemsstater er blevet anerkendt som en menneskeret og som af central betydning med hensyn til at tackle uligheder på sundhedsområdet; der henviser til, at sikker fjernelse af asbest vil bidrage til at sikre kvalitetsboliger for alle, navnlig ejere og lejere med lave indkomster, hvis boligforhold er blevet forringet gennem de seneste årtier;

| S. | der henviser til, at sikker fjernelse af asbest ikke bør bruges som påskud for praksisser som f.eks. udsættelse af lejere med den begrundelse, at deres hjem skal renoveres; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at sikker fjernelse af asbest ikke bør bruges som påskud for praksisser som f.eks. udsættelse af lejere med den begrundelse, at deres hjem skal renoveres;

| T. | der henviser til, at indførelsen af krav om sikker fjernelse af asbest skal være socialt retfærdig og skal ledsages af tilstrækkelige foranstaltninger til at støtte bygningsejerne med at finansiere den fornødne renovering samt ledsagende kapacitetsopbyggende foranstaltninger for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der udfører arbejdet; der henviser til, at EU-midler inden for rammerne af renoveringsbølgen for Europa, der er fastsat i Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 (renoveringsbølgen), samtidig bør forbeholdes støttemodtagere, der overholder EU-lovgivningen og den nationale lovgivning, der har til formål at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbest; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at indførelsen af krav om sikker fjernelse af asbest skal være socialt retfærdig og skal ledsages af tilstrækkelige foranstaltninger til at støtte bygningsejerne med at finansiere den fornødne renovering samt ledsagende kapacitetsopbyggende foranstaltninger for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der udfører arbejdet; der henviser til, at EU-midler inden for rammerne af renoveringsbølgen for Europa, der er fastsat i Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 (renoveringsbølgen), samtidig bør forbeholdes støttemodtagere, der overholder EU-lovgivningen og den nationale lovgivning, der har til formål at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbest;

| U. | der henviser til, at der stadig findes asbest i mange administrationsbygninger, skoler, boliger, infrastrukturer, offentlige transportmidler og vandforsyningsnet; der henviser til, at kendskabet til brugen og forekomsten af dette stof med tiden mindskes; der henviser til, at forekomsten af asbest og manglen på viden herom udgør en fare for alle, der bor i og anvender bygningerne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der stadig findes asbest i mange administrationsbygninger, skoler, boliger, infrastrukturer, offentlige transportmidler og vandforsyningsnet; der henviser til, at kendskabet til brugen og forekomsten af dette stof med tiden mindskes; der henviser til, at forekomsten af asbest og manglen på viden herom udgør en fare for alle, der bor i og anvender bygningerne;

| V. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (16) opfordrede medlemsstaterne til at eliminere arbejdsrelaterede dødsfald og reducere arbejdsrelaterede sygdomme inden 2030 og Kommissionen til at revidere direktiv 2004/37/EF; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (16) opfordrede medlemsstaterne til at eliminere arbejdsrelaterede dødsfald og reducere arbejdsrelaterede sygdomme inden 2030 og Kommissionen til at revidere direktiv 2004/37/EF;

| W. | der henviser til, at det fremgår af Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021, at 52 % af de årlige erhvervsbetingede dødsfald i Unionen kan tilskrives arbejdsrelateret kræft; der henviser til, at forbedring af tidlig diagnosticering, behandling og rehabilitering er prioriteter i EU's plan for bekæmpelse af kræft og bør være til gavn for patienter, der lider af asbestrelaterede sygdomme; der henviser til, at Kommissionen som led i sin plan agter at fremsætte et lovforslag i 2022 for yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det fremgår af Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021, at 52 % af de årlige erhvervsbetingede dødsfald i Unionen kan tilskrives arbejdsrelateret kræft; der henviser til, at forbedring af tidlig diagnosticering, behandling og rehabilitering er prioriteter i EU's plan for bekæmpelse af kræft og bør være til gavn for patienter, der lider af asbestrelaterede sygdomme; der henviser til, at Kommissionen som led i sin plan agter at fremsætte et lovforslag i 2022 for yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest;

| X. | der henviser til, at den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«) blev vedtaget som en reaktion på de sociale udfordringer i Unionen; der henviser til, at søjlen omfatter 20 principper, som er opdelt i tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion; der henviser til, at princip 10 fastsætter et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvilket bør omfatte beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«) blev vedtaget som en reaktion på de sociale udfordringer i Unionen; der henviser til, at søjlen omfatter 20 principper, som er opdelt i tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion; der henviser til, at princip 10 fastsætter et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvilket bør omfatte beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen;

| Y. | der henviser til, at krisen har fremhævet vigtigheden af at forebygge arbejdsrelaterede sygdomme og investere i folkesundhed for alle til overkommelige priser; der henviser til, at arbejdstilsynsmyndigheder, fagforeninger og sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle med hensyn til effektivt tilsyn med og håndhævelse af asbestrelaterede regler og bestemmelser; der henviser til, at effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner er afgørende for at afholde arbejdsgivere fra at overtræde bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikre fair konkurrence på det indre marked; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at krisen har fremhævet vigtigheden af at forebygge arbejdsrelaterede sygdomme og investere i folkesundhed for alle til overkommelige priser; der henviser til, at arbejdstilsynsmyndigheder, fagforeninger og sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle med hensyn til effektivt tilsyn med og håndhævelse af asbestrelaterede regler og bestemmelser; der henviser til, at effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner er afgørende for at afholde arbejdsgivere fra at overtræde bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikre fair konkurrence på det indre marked;

| Z. | der henviser til, at det byggede miljø har en væsentlig indvirkning på mange økonomiske sektorer, på den lokale beskæftigelse og på livskvaliteten; der henviser til, at Kommissionens nye strategi for et bæredygtigt bygget miljø bl.a. har til formål at fremme cirkularitetsprincipper gennem hele en bygnings livscyklus; der henviser til, at Kommissionens nye handlingsplan for den cirkulære økonomi som fastsat i dens meddelelse af 11. marts 2020 omfatter fokuserede initiativer til at håndtering af centrale produktværdikæder såsom byggeri og bygninger; der henviser til, at det i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 anerkendes, at byggesektoren er nødt til at investere i opkvalificering for at tilgodese behovene i den grønne omstilling med hensyn til miljøvenligt design og miljøvenlige materialer, energieffektivitet, cirkularitet og renovering; der henviser til, at tilgængeligheden af kvalificerede bygningsarbejdere er af central betydning for gennemførelsen af renoveringsbølgen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det byggede miljø har en væsentlig indvirkning på mange økonomiske sektorer, på den lokale beskæftigelse og på livskvaliteten; der henviser til, at Kommissionens nye strategi for et bæredygtigt bygget miljø bl.a. har til formål at fremme cirkularitetsprincipper gennem hele en bygnings livscyklus; der henviser til, at Kommissionens nye handlingsplan for den cirkulære økonomi som fastsat i dens meddelelse af 11. marts 2020 omfatter fokuserede initiativer til at håndtering af centrale produktværdikæder såsom byggeri og bygninger; der henviser til, at det i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 anerkendes, at byggesektoren er nødt til at investere i opkvalificering for at tilgodese behovene i den grønne omstilling med hensyn til miljøvenligt design og miljøvenlige materialer, energieffektivitet, cirkularitet og renovering; der henviser til, at tilgængeligheden af kvalificerede bygningsarbejdere er af central betydning for gennemførelsen af renoveringsbølgen;

| AA. | der henviser til, at asbest og asbestholdige materialer og produkter stadig kan fremstilles, forarbejdes, importeres og eksporteres lovligt i flere end 100 lande verden over, herunder lande i EU's naboskabsområde; der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 649/2012 (17) fastlægger gennemførelsen af Rotterdamkonventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som ændret i 2019 (Rotterdamkonventionen), hvori et lands specifikke samtykke kræves inden eksport af et produkt, der indeholder giftige kemikalier; der henviser til, at styrkelse af bestræbelserne på at forhindre, at produkter, der ikke lever op til kravene, bringes i omsætning på EU-markedet, blev udpeget som en prioritet i Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015, der henviser til, at asbest trods EU-forbud og nationale forbud og gældende regulering fortsat kommer ind på det indre marked (18); der henviser til, at der, så længe asbest produceres og markedsføres lovligt globalt, altid vil være en risiko for, at det kommer ind på EU's indre marked; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at asbest og asbestholdige materialer og produkter stadig kan fremstilles, forarbejdes, importeres og eksporteres lovligt i flere end 100 lande verden over, herunder lande i EU's naboskabsområde; der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 649/2012 (17) fastlægger gennemførelsen af Rotterdamkonventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som ændret i 2019 (Rotterdamkonventionen), hvori et lands specifikke samtykke kræves inden eksport af et produkt, der indeholder giftige kemikalier; der henviser til, at styrkelse af bestræbelserne på at forhindre, at produkter, der ikke lever op til kravene, bringes i omsætning på EU-markedet, blev udpeget som en prioritet i Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015, der henviser til, at asbest trods EU-forbud og nationale forbud og gældende regulering fortsat kommer ind på det indre marked (18); der henviser til, at der, så længe asbest produceres og markedsføres lovligt globalt, altid vil være en risiko for, at det kommer ind på EU's indre marked;

| AB. | der henviser til, at robuste registre over personer med tidligere og/eller nuværende eksponering for asbest er vigtige for at sikre medicinsk overvågning og for at lette anerkendelsen af erhvervssygdomme, samtidig med at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 overholdes (19); der henviser til, at medlemsstaternes nationale socialsikringsordninger er organiseret forskelligt med hensyn til arbejdsrelateret tilskadekomst eller sygdom, herunder kollektive overenskomsters supplerende rolle; der henviser til, at principperne bag sådanne ordninger og arbejdsmarkedets parters autonomi skal respekteres; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at robuste registre over personer med tidligere og/eller nuværende eksponering for asbest er vigtige for at sikre medicinsk overvågning og for at lette anerkendelsen af erhvervssygdomme, samtidig med at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 overholdes (19); der henviser til, at medlemsstaternes nationale socialsikringsordninger er organiseret forskelligt med hensyn til arbejdsrelateret tilskadekomst eller sygdom, herunder kollektive overenskomsters supplerende rolle; der henviser til, at principperne bag sådanne ordninger og arbejdsmarkedets parters autonomi skal respekteres;

| AC. | der henviser til, at det i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 18. februar 2015 om et EU uden asbest fastslås, at det skal sikres, at alle tilfælde af asbestose, mesotheliom og andre asbestrelaterede sygdomme registreres ved hjælp af systematisk dataindsamling om erhvervsbetingede og ikke-erhvervsbetingede asbestsygdomme, at pleural plaque kategoriseres og registreres officielt som en asbestrelateret sygdom, at pålidelig kortlægning af tilstedeværelsen af asbest sikres med hjælp fra særlige observatorier, og at lægepersonale bør modtage passende uddannelse, så de kan opfylde deres forpligtelse til at stille den rigtige diagnose; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 18. februar 2015 om et EU uden asbest fastslås, at det skal sikres, at alle tilfælde af asbestose, mesotheliom og andre asbestrelaterede sygdomme registreres ved hjælp af systematisk dataindsamling om erhvervsbetingede og ikke-erhvervsbetingede asbestsygdomme, at pleural plaque kategoriseres og registreres officielt som en asbestrelateret sygdom, at pålidelig kortlægning af tilstedeværelsen af asbest sikres med hjælp fra særlige observatorier, og at lægepersonale bør modtage passende uddannelse, så de kan opfylde deres forpligtelse til at stille den rigtige diagnose;

| AD. | der henviser til, at lovgivningen i visse medlemsstater udelukkende pålægger ejere, administratorer eller forvaltere af bygninger, der indeholder asbest, visse forpligtelser, når de tager bygningen i brug eller har til hensigt at påbegynde nedrivningen af den, og ikke når de sælger en bygning, der er udstyret med asbestholdige produkter; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at lovgivningen i visse medlemsstater udelukkende pålægger ejere, administratorer eller forvaltere af bygninger, der indeholder asbest, visse forpligtelser, når de tager bygningen i brug eller har til hensigt at påbegynde nedrivningen af den, og ikke når de sælger en bygning, der er udstyret med asbestholdige produkter;

Europæisk strategi for fjernelse af alle former for asbest

| 1. | påpeger, at en sikker fjernelse af asbest er et eksempel på behovet for at anvende princippet om sundhed i alle politikker, som omtales i artikel 168, stk. 1, i TEUF, da det er direkte forbundet med følgende nylige og kommende politiske EU-initiativer: den nye EU-ramme for sundhed og sikkerhed, den grønne pagt med renoveringsbølgen, Next Generation EU og den flerårige finansielle ramme, den europæiske kræfthandlingsplan, EU's affaldsstrategi og pakken om cirkulær økonomi; fremhæver, at forsigtighedsprincippet bør gælde fuldt ud i forbindelse med behandlingen af asbestaffald; opfordrer Kommissionen til at foreslå en tilsvarende revision af den relevante EU-affaldslovgivning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at det er en vanskelig og presserende opgave at fjerne asbest på en sikker måde, og gentager sin opfordring til en omfattende og integreret tilgang, der forbinder flere politikområder; påpeger, at sikre arbejdsbetingelser bør være den vigtigste prioritet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en europæisk strategi for fjernelse af alle former for asbest, som omfatter følgende elementer:






  a) | en europæisk ramme for nationale strategier for en sikker fjernelse af alle former for asbest i medlemsstaterne, som bør omfatte et lovgivningsforslag om indførelse af minimumsstandarder for offentligt tilgængelige nationale asbestregistre |
| --- | --- | --- |

3.

a)

en europæisk ramme for nationale strategier for en sikker fjernelse af alle former for asbest i medlemsstaterne, som bør omfatte et lovgivningsforslag om indførelse af minimumsstandarder for offentligt tilgængelige nationale asbestregistre

| b) | et forslag til ajourføring af direktiv 2009/148/EF med henblik på at styrke Unionens foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod risikoen for asbest og forebygge en ny bølge af asbestofre i løbet af renoveringsbølgen |
| --- | --- |

b)

et forslag til ajourføring af direktiv 2009/148/EF med henblik på at styrke Unionens foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod risikoen for asbest og forebygge en ny bølge af asbestofre i løbet af renoveringsbølgen

| c) | et lovgivningsforslag om:






  i) | anerkendelse af erhvervssygdomme, herunder alle kendte asbestrelaterede sygdomme, med minimumsstandarder for anerkendelsesprocedurer og |
| --- | --- | --- |

c)

et lovgivningsforslag om:

i)

anerkendelse af erhvervssygdomme, herunder alle kendte asbestrelaterede sygdomme, med minimumsstandarder for anerkendelsesprocedurer og

| ii) | minimumsstandarder for erstatning til ofre for asbestrelaterede erhvervssygdomme |
| --- | --- |

ii)

minimumsstandarder for erstatning til ofre for asbestrelaterede erhvervssygdomme

| d) | et forslag om ajourføring af direktiv 2010/31/EU med henblik på at indføre et krav om obligatorisk screening og efterfølgende fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden renoveringsarbejdet kan påbegyndes, for at beskytte bygningsarbejdernes sundhed |
| --- | --- |

d)

et forslag om ajourføring af direktiv 2010/31/EU med henblik på at indføre et krav om obligatorisk screening og efterfølgende fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden renoveringsarbejdet kan påbegyndes, for at beskytte bygningsarbejdernes sundhed

| e) | et lovgivningsforslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de skal sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst; |
| --- | --- |

e)

et lovgivningsforslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de skal sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst;

| 4. | bemærker, at omfattende strategier for fjernelse vil få finansielle og administrative konsekvenser for bygningsejere, offentlige myndigheder og virksomheder, navnlig SMV'er, herunder mikrovirksomheder, samt medføre en betydelig arbejdsbyrde for certificeringsorganerne; understreger derfor, at der bør fastsættes passende overgangsperioder og ydes tilstrækkelig lovgivningsmæssig og økonomisk støtte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger behovet for at mobilisere alle eksisterende finansieringsmekanismer, som er tilgængelige på EU- og medlemsstatsplan, og understreger, at Kommissionen allerede har gjort det klart, at medlemsstaterne kan tildele midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) til håndtering og fjernelse af asbest (20); opfordrer i denne forbindelse til mobilisering af ESI-midler for at forbedre pålideligheden og hastigheden af undersøgelse for asbest og måling, fjernelse og sikker affaldshåndtering i overensstemmelse med målene i de relevante nationale eller regionale programmer; understreger, at det er afgørende at støtte forskning og udvikling, navnlig med hensyn til udvikling og forbedring af arbejdsmiljø- og arbejdssikkerhedsteknologiers vej til markedet, herunder systemer til måling af og varsling for asbest i realtid samt omkostningseffektive metoder og teknologier til inertisering af asbest; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bruge alle værktøjer til at støtte investeringer i bæredygtige behandlingsteknologier, herunder gennem særlige vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at EU-midler inden for rammerne af renoveringsbølgen bør forbeholdes støttemodtagere, der overholder EU-lovgivningen og national lovgivning, som har til formål at beskytte arbejdstagere mod asbest; opfordrer til et system til sikring af, at EU-midler kræves tilbagebetalt, hvis det viser sig, at støttemodtagerne ikke efterlever EU-bestemmelser og nationale bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til styrkelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) med henblik på at tilvejebringe effektive værktøjer såsom teknisk og videnskabelig støtte til forbedring af forebyggelsesbestræbelser, bedre overvågning af registreringen af arbejdspladser, der indeholder asbest, og bedre sporing af arbejdstagere, der har eller måske har været i kontakt med asbest, samt forbedre uddannelsen af og beskyttelsesudstyret til arbejdstagerne; opfordrer til oprettelse af en europæisk platform inden for EU-OSHA's kompetenceområde til at fremhæve gode metoder til fjernelse og sikker bortskaffelse af asbest, som allerede er blevet indført i flere medlemsstater, og til udveksling af en sådanne gode metoder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at arbejdstilsynsmyndigheder har en afgørende rolle at spille i forebyggelsen og overvågningen af eksponering for asbest og også med hensyn til at bidrage til at styrke tilvejebringelsen af ekspertise og information på virksomhedsniveau; opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af arbejdsinspektører, kvaliteten af arbejdstilsynsmyndigheder og inspektioner samt hyppigheden af inspektioner; mener, at medlemsstaterne langt bør overstige Den Internationale Arbejdsorganisations anbefaling om mindst én inspektør for hver 10 000 arbejdstagere; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at pålægge virksomheder, der ikke overholder deres forpligtelser, navnlig med hensyn til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at der er et presserende behov for at give alle asbestofre effektiv adgang til domstolsprøvelse og erstatning for alle helbredsskader, ikke kun angstrelaterede; understreger, at alle udgifter til lægebehandling i forbindelse med eksponering for asbest bør dækkes af arbejdsgiverne, når de ikke har truffet alle passende foranstaltninger og ikke har bestræbt sig på at forhindre eksponering for asbest, så godt som de formåede; opfordrer Kommissionen til at vurdere, om der skulle være behov for lovgivning, som fastlægger en generel erstatningsordning for diffus forurening med henblik på at yde ofre erstatning for alle skader, som er forårsaget af diffus forurening, herunder asbestfremkaldte skader; |
| --- | --- |

9.

Et EU-rammedirektiv for nationale strategier for asbestfjernelse

| 10. | glæder sig over renoveringsbølgen, der har til formål at renovere 35 millioner bygninger inden 2030; deler det synspunkt, der kommer til udtryk i meddelelsen, nemlig at der bør lægges særlig vægt på at beskytte arbejdstagere, som renoverer gamle bygninger eller deltager i redningsaktioner mod at blive eksponeret for asbest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at bedre forebyggende foranstaltninger og risikostyring af asbestrelaterede risici kræver adgang til relevante oplysninger, der er tilpasset behovene hos de direkte berørte personer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at støtte udbredelsen af information om de forskellige metoder til sikker og velordnet fjernelse eller bortskaffelse af asbestholdige produkter baseret på de bedste tilgængelige teknikker; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at risici, der skyldes, at befolkningsgrupper eksponeres for naturligt forekommende asbestholdige materialer, også er et område, hvor der er behov for information; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insisterer på, at ethvert EU-initiativ til støtte for energirenovering bør være socialt retfærdigt og omfatte bindende foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes og beboernes sundhed, herunder gennem identificering af bygninger, der indeholder asbest, med henblik på at muliggøre en sikker fjernelse af asbest og andre farlige materialer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at adgang til en anstændig og sund bolig til en overkommelig pris er en af hjørnestenene i søjlens handlingsplan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over, at flere medlemsstater allerede nu forfølger ambitiøse planer om at fjerne asbest fra det byggede miljø med klare tidsfrister, herunder Nederlandene, Polen og Flandern; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sin opfordring til Kommissionen til i samråd med de relevante interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, at fastlægge en retlig ramme for en vurdering af al eksisterende asbest i bygninger og infrastruktur i medlemsstaterne og til at anslå omkostningerne ved at fjerne asbest på en sikker måde i hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til rammedirektiv, således at medlemsstaterne kan udarbejde nationale planer for fjernelse af asbest, der omfatter klare og realistiske tidsplaner, herunder prioriteter og foreløbige mål, påvisning og registrering af asbest, finansiering og støtte til boligejere og SMV'er, foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod risikoen for asbesteksponering i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og sikker bortskaffelse af asbest for at forhindre, at asbest kommer ind i genanvendelsesprocesserne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insisterer på nødvendigheden af langvarig epidemiologisk overvågning for at vurdere effektiviteten af de trufne foranstaltninger; fremhæver, at mesotheliom er en sygdom, hvis største risikofaktor er asbest, og at antallet af diagnosticerede tilfælde af mesotheliom er en relevant indikator for epidemiologisk overvågning; opfordrer derfor til at gøre det obligatorisk at indberette tilfælde af mesotheliom til de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | påpeger, at ikkeerhvervsbetinget asbesteksponering ifølge nyere undersøgelser muligvis kan forklare omkring 20 % af tilfældene af mesotheliom i industrialiserede lande (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om den forventede stigning i bygge- og anlægsarbejde og den heraf følgende øgede eksponering af arbejdstagere og miljøet for asbestfibre, som renoveringsbølgen vil give anledning til; fremhæver behovet for at erstatte asbest med energieffektive materialer i forbindelse med renoveringsbølgen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin opfordring til at oprette nationale offentlige asbestregistre; opfordrer Kommissionen til som led i et forslag til rammedirektiv at indføre minimumsstandarder for offentligt tilgængelige digitale nationale registre over asbest og andre farlige stoffer i offentlige og privatejede bygninger; understreger, at registre over asbest bør være kompatible med databaser og registre, f.eks. dem vedrørende energieffektivitet, og bør udfyldes via fælles værktøjer, som f.eks. bygningsrenoveringspas, i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Det Europæiske Miljøagentur til at gennemføre yderligere forskning i forekomsten af asbest i floder og deres bifloder og i dens indvirkning på vegetationen og dyrelivet i lighed med den, der gennemføres af det amerikanske agentur for miljøbeskyttelse (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at baggrundskoncentrationsniveauerne for asbest i atmosfæren bør overvåges og måles på tværs af medlemsstaterne, at der bør gives adgang til information, og at der bør indføres eksponeringsgrænseværdier for beboelsesrum; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tager WHO's anbefalinger fra 2017 (23), hvori det blev slået fast, at det ikke er nødvendigt at medtage asbestfibre i bilag I til rådsdirektiv 98/83/EF (24), og konkluderet, at asbestfibre i drikkevandet ikke er forbundet med sundhedsmæssige risici, til efterretning; minder om, at italienske forskere i et studie har stillet det vigtige spørgsmål, hvorvidt indtagelse af vand, der indeholder asbestfibre, forhøjer risikoen for kræft i mave, tyktarm og endetarm (25); understreger, at potentielle asbestrelaterede sygdomme, der muligvis skyldes indtagelse af vand, der indeholder sådanne fibre, som stammer fra asbestrør, kan være flere årtier om at vise sig; understreger, at selv om det italienske studie alene ikke er nok til, at der på nuværende tidspunkt kan drages en endelig konklusion om sammenhængen mellem indtagelse af asbest via vand og udvikling af kræft i fordøjelseskanalen, bør der i betragtning af den foreliggende usikkerhed anvendes et forsigtighedsprincip; mener, at der bør forskes yderligere i dette vigtige spørgsmål; opfordrer derfor medlemsstaterne til regelmæssigt at overvåge kvaliteten af det vand, der anvendes til indvindingen af drikkevand, og til at træffe de fornødne forebyggende og afbødende foranstaltninger i de tilfælde, hvor der er foreligger en risiko for menneskers sundhed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er bekymret over tilstanden af drikkevandsforsyningsnettet i Unionen, og at der findes asbestcementrør, som udskiller asbestfibre i vandet, når de nedbrydes; minder endvidere om, at asbestcementrør i henhold til WHO’s anbefalinger ikke længere bør anvendes eller godkendes til drikkevand (26); mener, at der, inden for rammerne af den europæiske strategi for fuldstændig fjernelse af asbest og gennem den europæiske genopretningsplan og medlemsstaternes genopretningsplaner, bør udarbejdes og gennemføres en omfattende plan for renovering af og fjernelse af asbest fra det europæiske drikkevandsforsyningsnet; |
| --- | --- |

26.

Ajourføring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest

| 27. | minder om, at asbest fortsat er en af de væsentligste sundhedsmæssige udfordringer på arbejdspladsen, og at 125 millioner mennesker verden over har været eksponeret for asbest på arbejdspladsen (27), selv om sundhedsrisiciene ved stoffet har været kendt i årtier; |
| --- | --- |

27.

| 28. | påpeger, at ca. 250 000 mennesker hvert år dør som følge af eksponering for asbest (28); påpeger, at antallet af dødsfald som følge af eksponering for asbestfibre endog er tiltaget i de senere år; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til ajourføre direktiv 2009/148/EF under hensyntagen til den nyeste videnskabelige viden og tekniske udvikling, herunder en evaluering af forskellige typer asbestfibre og deres skadelige sundhedsvirkninger, samt til at påbegynde høringsprocessen med at ajourføre listen over silikater med fiberstruktur inden for direktivets anvendelsesområde og i denne sammenhæng overveje at medtage riebeckit, winchit, richterit, fluoro-edenit og erionit på listen, som allerede omfatter actinolit, anthophyllit, tremolit og grunerit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at direktiv 2009/148/EF gælder for alle aktiviteter, under hvilke arbejdstagere i løbet af arbejdet er eller kan blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer; opfordrer til strengere bestemmelser, der sikrer beskyttelse af alle arbejdstagere på steder, hvor der fjernes asbest, herunder arbejdstagere, der kommer ind på en arbejdsplads, efter saneringen er afsluttet; opfordrer til, at der i den nationale gennemførelse af dette direktiv lægges større vægt på behovet for at inkludere alle udsatte erhverv, herunder arbejdstagere beskæftiget med renovering og nedrivning, personer beskæftiget med affaldshåndtering, minearbejdere og brandfolk; |
| --- | --- |

30.

| 31. | er bekymret over, at der ifølge den seneste videnskabelige medicinske forskning og de seneste videnskabelige medicinske anbefalinger ikke er nogen minimumsgrænse, hvorunder koncentrationen af asbestfibre i luften er uskadelig (29); mener i den forbindelse, at ingen undtagelser fra beskyttelsesforanstaltningerne i direktiv 2009/148/EF kan retfærdiggøres med henvisning til grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering; opfordrer til, at direktiv 2009/148/EF fuldt ud afspejler princippet om, at der altid bør træffes passende personlige beskyttelsesforanstaltninger under aktiviteter, hvor arbejdstagere under deres arbejde udsættes for eller kan blive udsat for støv fra asbest eller materialer, der indeholder asbest; mener, at der ved risikovurderingen bør tages hensyn til den farlige karakter af ikke-letsmuldrende asbestholdige materialer; mener, at der bør foretages en individuel risikovurdering i forbindelse med den planlagte arbejdsproces med henblik på at fastlægge de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insisterer på, at sikker fjernelse og bortskaffelse af asbestholdige dele og materialer er en prioritet, da reparation, vedligeholdelse, indkapsling eller forsegling kun fører til, at fjernelsen udsættes, hvilket forlænger risiciene for beboere og arbejdstagere i årevis; opfordrer til et forbud mod indkapsling og forsegling af asbestholdige materialer, som det er teknisk muligt at fjerne; insisterer på, at det bør undgås, at mindrebemidlede husstande med dette forbud sættes i en situation, hvor de ikke har råd til den nødvendige renovering; understreger derfor behovet for passende ledsageforanstaltninger; insisterer på vigtigheden af påvisning, registrering og regelmæssig overvågning af asbestholdige bygningsdele, der ikke kan fjernes på kort sigt som f.eks. betonvægge i bygninger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer til at skabe synergier med den database, som Det Europæiske Kemikalieagentur har oprettet for at indsamle oplysninger og øge kendskabet til bekymrende stoffer i produkter og i produkter, når de omdannes til affald; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at det grundlæggende retlige princip i forbindelse med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen fastlægger, om at der altid skal anvendes den mest avancerede teknologi for at opnå det højest mulige beskyttelsesniveau; opfordrer til en styrkelse af de tekniske minimumskrav for at mindske koncentrationen af asbestfibre i luften til det laveste niveau, som er teknisk muligt, herunder gennem støvfjernelse og støvudsugning ved kilden, kontinuerlig sedimentering og dekontamineringsmidler; opfordrer til at indføre minimumskrav til trykforskellen mellem asbestforseglinger og omgivelser, tilførsel af frisk luft og HEPA-filtre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger behovet for bestemmelser om opdatering af tekniske minimumskrav, så de holder trit med den teknologiske udvikling; understreger, at krav om anvendelse af robotter og andre avancerede teknologier bør undersøges yderligere, herunder gennem forskning og en mere systematisk udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, med henblik på løbende udvikling af nye standarder for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; bemærker, at optisk mikroskopi ikke er den nyeste tilgængelige teknologi til at tælle asbestfibre i indåndingsluft, og at analytisk transmissionselektronmikroskopi (ATEM) er mere følsom og gør det muligt at skelne og tælle asbestfibre; opfordrer til, hvor det er muligt, at anvende ATEM eller lignende avancerede metoder til fibertælling; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at prøveudtagning skal være repræsentativ for arbejdstagerens personlige eksponering, hvilket indebærer, at prøver skal udtages i situationer, som er repræsentative og realistiske for arbejdstagernes eksponering for asbeststøv, ved gentagne målinger med regelmæssige intervaller i de specifikke driftsfaser; mener, at alle passende beskyttelsesforanstaltninger bør anvendes, hvis prøveudtagningen ikke kan være repræsentativ for arbejdstagerens personlige eksponering; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at oplysningerne i anmeldelsen bør omfatte alle elementerne i bilag II, eksempelvis hvor arbejdet vil blive udført, hvilket udstyr der anvendes til beskyttelse og dekontaminering af arbejdstagere samt en plan for bortskaffelse af affald; mener, at de nationale kompetente myndigheder bør opbevare oplysningerne i mindst 40 år; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver behovet for tilstrækkelig og målrettet administrativ støtte til arbejdsgivere, især SMV'er og mikrovirksomheder, med at efterleve beskyttelsesforanstaltninger og anmeldelseskrav, med henblik på at undgå manglende overholdelse; fremhæver, at tilvejebringelsen af standardiserede processer for arbejdsopgaver, der involverer asbestholdige materialer, vil kunne bidrage til at reducere mængden af asbestfiberstøv og udgifterne ved disse arbejdsopgaver og lette opfyldelsen af anmeldelseskravene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at Unionens nuværende grænseværdi for erhvervsmæssig påvirkning for asbest er 100 000 fibre pr. m3 (0,1 fibre/cm3), og at et flertal af medlemsstaterne anvender den nuværende minimumsstandard; fremhæver, at nogle medlemsstater anvender meget lavere grænseværdier for at beskytte arbejdstagernes sundhed, f.eks. er grænseværdien for erhvervsmæssig påvirkning i Nederlandene 2 000 fibre/m3 (0,002); |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at førende lægevidenskabelige forskere fra den internationale kommission om sundhed på arbejdspladsen konkluderer, at eksponeringsgrænser ikke beskytter tilstrækkeligt mod kræft, og foreslår en grænseværdi for erhvervsmæssig påvirkning på 1 000 fibre/m3 (0,001 fibre/cm3); glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremlægge et lovforslag om yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest i 2022 og opfordrer Kommissionen til at prioritere en ajourføring af disse eksponeringsgrænseværdier, som bør fastsættes til 0,001 fiber/cm3 (1 000 fibre/m3), under hensyntagen til anbefalinger fra forskellige interessenter og efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen; understreger behovet for en tilstrækkeligt lang overgangsperiode til gennemførelse af den nye metode og de nye eksponeringsværdier; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at arbejdsgivere, men også ejere, hovedkontrahenter, og ordregivende myndigheder, der får udført arbejde, bør være forpligtede til at foretage en asbestdiagnosticering, inden arbejdet med bygninger, skibe, fly, udstyr eller produkter påbegyndes; kræver, at en kvalificeret og certificeret operatør inden påbegyndelsen af arbejde på ejendomme, der er bygget før 2005 eller før det år, hvor et tilsvarende nationalt asbestforbud blev indført, alt efter hvad der er tidligst, foretager en omfattende undersøgelse af tilstedeværelsen af asbestholdige materialer; mener, at undersøgelser altid bør indeholde en diagnose, der er tilpasset den specifikke arbejdsplads, og at enten fraværet eller tilstedeværelsen af asbest, og i sidstnævnte tilfælde dens fibertype, bør fremgå af en rapport, hvori forureningens art og dens nøjagtige placering og estimerede mængder beskrives i detaljer; mener, at bilaget til dette direktiv ud over de krav, der er fastsat i artikel 14 i direktiv 2009/148/EF, bør indeholde krav om en minimumsvarighed af uddannelse, som skal bekræftes ved hjælp af en eksamen, med hensyn til den pågældende type arbejde; understreger i denne sammenhæng behovet for en sammenhængende metode til risikovurdering for at sikre lige vilkår på EU-plan og undgå fragmentering af det indre marked; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er bekymret over, at uddannelseskravene og certificeringen af gennemført uddannelse stadig varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket udgør en alvorlig fare for sundheden og sikkerheden i forbindelse med arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne; ønsker et nyt bilag til direktiv 2009/148/EF med obligatoriske minimumskrav til uddannelse i asbestarbejde, herunder specifikke krav til arbejdstagere i virksomheder, der er specialiseret i at fjerne asbest, og arbejdstagere, der risikerer at komme i kontakt med asbestholdige materialer under udførelsen af deres arbejde; mener, at bilaget til direktiv 2009/148/EF ud over kravene i direktivets artikel 14 i bør indeholde krav om en minimumsvarighed af uddannelse med hensyn til den pågældende type arbejde, passende dokumentation for denne uddannelse og regelmæssige intervaller for den enkelte arbejdstagers deltagelse i uddannelse; |
| --- | --- |

42.

Anerkendelse af og erstatning for asbestrelaterede sygdomme

| 43. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin henstilling af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme (30) med henblik på at medtage den seneste tilgængelige videnskabelige medicinske viden om erhvervssygdomme, navnlig med hensyn til asbestrelaterede sygdomme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at lette anerkendelsesprocedurerne ved at vende bevisbyrden, navnlig hvis der først for nylig er oprettet nationale registre over asbestarbejdere, og til at indføre passende erstatning til arbejdstagere, der lider af asbestrelaterede sygdomme; |
| --- | --- |

44.

| 45. | påpeger, at asbestrelaterede sygdomme er en grænseoverskridende udfordring på grund af fri bevægelighed, og at der derfor i denne henseende navnlig bør tages hensyn til mobile arbejdstageres rolle; minder om, at erhvervssygdomme og arbejdspladsrelaterede sundhedsrisici altid er knyttet til et bestemt erhverv, en bestemt arbejdsaktivitet, en bestemt arbejdsplads og et bestemt tidspunkt; opfordrer Kommissionen til efter høring af arbejdsmarkedets parter at fremsætte et forslag til direktiv på grundlag af artikel 153, stk. 1, litra a) og b), i TEUF om fastsættelse af EU-minimumsstandarder for anerkendelse af og erstatning for erhvervssygdomme, herunder asbestrelaterede sygdomme; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om oprettelse af en national instans eller ombudsmandsinstitution i medlemsstaterne til at bistå ofre for erhvervssygdomme og især asbestrelaterede sygdomme med en lang latenstid i forbindelse med anerkendelsesprocedurer; opfordrer medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af patientforeninger og fagforeningsgrupper for ofre for asbestrelaterede sygdomme og deres familier og insisterer på behovet for at høre disse foreninger med henblik på at lette og forenkle anerkendelsesprocedurerne; opfordrer til øget national finansiering til kompensation af ofre for asbestrelaterede sygdomme for at sikre tilstrækkelig dækning af de direkte, indirekte og menneskelige omkostninger ved sygdommen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder om, at synergivirkningerne ved rygning og eksponering for asbest øger risikoen for at udvikle lungekræft betydeligt; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde alle arbejdstagere, der er eksponeret for asbest, et rygestopprogram; gentager, at rygning aldrig må være en grund til at udelukke en arbejdstager fra at få anerkendt en asbestrelateret erhvervssygdom eller fra at være berettiget til at kræve erstatning og blive behandlet for en sådan sygdom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til en bedre evaluering af de risici, som er forbundet med ikke-erhvervsmæssig sekundær eksponering, navnlig for familiemedlemmer, der bor sammen med asbestarbejdere; opfordrer medlemsstaterne til at gøre det lettere for dokumenterede ofre for andenhåndseksponering gennem ikke-erhvervsmæssig kontakt med asbest at få anerkendelse og erstatning og at udnytte bedste praksis fra medlemsstater såsom Danmark; minder atter om kønsperspektivet ved andenhåndseksponering; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at der findes forskellige typer af ikke-erhvervsbetinget eksponering for asbest, som potentielt har betydelig indvirkning på den menneskelige sundhed, det være sig i paraerhvervsmæssig sammenhæng (herunder f.eks. eksponering for asbeststøv, som arbejdstagere utilsigtet bringer med hjem), i hjemmet (herunder fra genstande i hjemmet, der indeholder asbest) eller i miljøet (herunder materialer i bygninger og installationer eller af industriel oprindelse); |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at kvinder, der udsættes for asbestrelaterede risici er særligt sårbare over for visse typer af eksponering for asbest; opfordrer til en bedre anerkendelse af kønsperspektivet i alle aspekter af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til integration af kønsaspektet i alle lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige instrumenter i medlemsstaterne for at sikre, at sporingen, påvisningen, behandlingen og anerkendelsen af en sygdom som asbestrelateret ikke påvirkes af en kønsbias med deraf følgende konsekvenser for erstatningsniveauet til ofrene; opfordrer til i højere grad at tage rengøringsaktiviteter i betragtning som risikofaktorer i forbindelse med diagnosticering af sygdomme; opfordrer til bedre risikovurderinger og identifikation af eksponering for asbest hos rengøringspersonale, navnlig kvinder, samt personer, der udfører ulønnede huslige opgaver, såsom rengøring af produkter, der er forurenet med asbest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at princippet om, at forureneren betaler, så vidt muligt bør følges, når udgifterne ved at fjerne asbest skal fordeles; |
| --- | --- |

51.

Undersøgelse for asbest forud for energirenoveringsarbejde og salg eller udlejning af en bygning

| 52. | minder om, at medlemsstaterne i betragtning 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 (31) om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne opfordres til at støtte opgraderinger af den energimæssige ydeevne i eksisterende bygninger, herunder ved fjernelse af asbest og andre skadelige stoffer, og derved forebygge ulovlig fjernelse af skadelige stoffer og lette overholdelsen af gældende lovgivningsmæssige retsakter; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til ændring af artikel 7 i direktiv 2010/31/EU i forbindelse med renoveringsbølgeinitiativet og indføre et krav om obligatorisk undersøgelse for asbest, registrering og fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden noget renoveringsarbejde kan påbegyndes, idet der samtidig tages hensyn til artikel 153, stk. 1, litra a), i TEUF om forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage beskyttelsesforanstaltninger for lejere, hvis der påvises asbest inden energirenoveringsarbejde; understreger, at lejere ikke bør afholde udgifter til undersøgelse og flytning; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lejere får fyldestgørende oplysninger om asbest i bygninger, og at disse oplysninger gives i asbestcertifikatet; |
| --- | --- |

55.

Unionen som global leder i bekæmpelsen af asbest

| 56. | glæder sig over Rådets konklusioner af 12. marts 2021, der understreger behovet for at styrke den nationale markedsovervågningskapacitet og toldmyndighedernes rolle; opfordrer medlemsstaterne til at styrke kontrollen og markedsovervågningen og samarbejde med andre medlemsstaters grænse- og toldmyndigheder for at forhindre indførelse af ulovlige asbestholdige produkter i det indre marked; understreger betydningen af at støtte og udvikle bæredygtige løsninger til ophugning af fartøjer i Unionen i overensstemmelse med den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi med henblik på at undgå skadelige virkninger for arbejdstagernes sundhed som følge af eksponering for asbest i forbindelse med ophugning af fartøjer; opfordrer Kommissionen til at sikre høje standarder for beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for asbest på EU-godkendte skibsophugningsanlæg i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse til kortlægning af omfanget af ulovlig import til Unionen af asbestholdige produkter og materialer og skitsering af mulige foranstaltninger til at styrke markedsovervågningen, som f.eks. kunne omfatte muligheden for at begrænse adgangen til anlægspladser, havnefaciliteter og midlertidig oplagring i Unionen for skibe, der medfører asbestholdige produkter eller materialer som last i transit; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at give opførelsen af chrysotilasbest på listen i bilag III til Rotterdamkonventionen og et verdensomspændende asbestforbud højeste prioritet; opfordrer EU til at samarbejde med internationale organisationer om udviklingen af instrumenter, der rubricerer asbestmarkedet som handel med gift; opfordrer EU til at integrere bekæmpelsen af asbest og asbestrelaterede sygdomme i sin udenrigspolitik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte, herunder økonomisk, til globale aktører, der arbejder med bekæmpelse af asbest og asbestrelaterede sygdomme, herunder WHO; fordømmer europæiske økonomiske investeringer i globale asbestindustrier; |
| --- | --- |

57.

| 58. | minder om, at en tredjedel af indbyggerne i WHO's europæiske region lever i lande, som endnu ikke har forbudt anvendelsen af alle former for asbest (32); understreger, at 16 europæiske lande stadig anvender asbest, især som byggemateriale, og fortsat producerer og eksporterer den; |
| --- | --- |

58.

Finansielle aspekter

| 59. | opfordrer Kommissionen til at vurdere de finansielle konsekvenser af Parlamentets anmodninger i overensstemmelse med denne beslutnings punkt 17 og 18 og nr. 3 i bilag I; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT L 330 af 16.12.2009, s. 28.

(2)  EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13.

(3)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(4)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

(5)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 102.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0074.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(12)  Kommissionens forordning (EU) 2016/1005 af 22. juni 2016 om ændring af bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) for så vidt angår asbestfibre (chrysotil) (EUT L 165 af 23.6.2016, s. 4).

(13)  Laura Van den Borre og Patrick Deboosere, Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Mehmeta Bayram og Nur Dilek Bakan: Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0371.

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 649/2012 af 4. juli 2012 om eksport og import af farlige kemikalier (omarbejdet) (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (fra nih.gov’s hjemmeside)

(22)  Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23)  WHO, Regional office for Europe, Drinking Water Parameter Cooperation Project Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations, 2017.

(24)  Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula og Valerio Gennaro: »Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile« (Klinisk risiko ved indtagelse af asbestfibre i drikkevand), Epidemiologia&Prevenzione (https://epiprev.it/3608).

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf — punkt 13.1.

(27)  WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases, 2018.

(28)  Sugio Furuya, Odgerel Chimed-Ochir, Ken Takahashi, Annette David og Jukka Takala (2018): »Global Asbestos Disaster«. Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000 (https://doi.org/10.3390/ijerph15051000).

(29)  ECHA's videnskabelige rapport af 1. februar 2021 om evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen.

(30)  Kommissionens henstilling C(2003)3297 af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme (EUT L 238 af 25.9.2003, s. 28.).

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

BILAG I TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Et EU-rammedirektiv for nationale strategier for asbestfjernelse

Europa-Parlamentet anmoder om, at Kommissionen efter høring af arbejdsmarkedets parter som fastsat i artikel 154 og på grundlag af artikel 152, stk. 2, og artikel 192, i TEUF forelægger et forslag til rammedirektiv, der fastsætter mindstekrav til nationale strategier for asbestfjernelse, idet den som minimum tager hensyn til følgende elementer:

| 1) | en vurdering af, hvor store mængder og hvilke fremherskende typer asbestholdige materialer der skal fjernes fra bygninger og infrastruktur i en medlemsstat eller region |
| --- | --- |

1)

en vurdering af, hvor store mængder og hvilke fremherskende typer asbestholdige materialer der skal fjernes fra bygninger og infrastruktur i en medlemsstat eller region

| 2) | en tidsplan for fjernelse af asbest, hvor bestemte bygninger såsom skoler, sundhedsfaciliteter, sportscentre og socialt boligbyggeri prioriteres, og med delmål og regelmæssige evalueringer af fremskridtene mindst hvert femte år |
| --- | --- |

2)

en tidsplan for fjernelse af asbest, hvor bestemte bygninger såsom skoler, sundhedsfaciliteter, sportscentre og socialt boligbyggeri prioriteres, og med delmål og regelmæssige evalueringer af fremskridtene mindst hvert femte år

| 3) | en finansiel ramme baseret på anvendelsen af ESI-fondsmidler til støtte for bygningsejere og herigennem sammenkobling af asbestfjernelse med andre offentlige politikker og programmer (f.eks. energieffektivitet, forbedring af bomiljøet, socialt boligbyggeri, sygdomsforebyggelse) af hensyn til effektivitet og udnyttelsen af synergier |
| --- | --- |

3)

en finansiel ramme baseret på anvendelsen af ESI-fondsmidler til støtte for bygningsejere og herigennem sammenkobling af asbestfjernelse med andre offentlige politikker og programmer (f.eks. energieffektivitet, forbedring af bomiljøet, socialt boligbyggeri, sygdomsforebyggelse) af hensyn til effektivitet og udnyttelsen af synergier

| 4) | minimumskriterier for nationale digitale asbestregistre, som bør kortlægge al eksisterende asbest i en medlemsstat eller region, og mindst omfatte følgende krav:






  a) | gratis offentlig adgang, herunder for arbejdstagere og virksomheder, der arbejder i en bygning eller infrastruktur, ejere, beboere, brandfolk og andre beredskabstjenester og brugere i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- | --- |

4)

minimumskriterier for nationale digitale asbestregistre, som bør kortlægge al eksisterende asbest i en medlemsstat eller region, og mindst omfatte følgende krav:

a)

gratis offentlig adgang, herunder for arbejdstagere og virksomheder, der arbejder i en bygning eller infrastruktur, ejere, beboere, brandfolk og andre beredskabstjenester og brugere i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679

| b) | året for opførelsen af den pågældende bygning eller infrastruktur (før eller efter det nationale asbestforbud) |
| --- | --- |

b)

året for opførelsen af den pågældende bygning eller infrastruktur (før eller efter det nationale asbestforbud)

| c) | oplysninger om den type bygning eller infrastruktur, hvori der er asbest (private, offentlige eller erhvervsmæssige lokaler) |
| --- | --- |

c)

oplysninger om den type bygning eller infrastruktur, hvori der er asbest (private, offentlige eller erhvervsmæssige lokaler)

| d) | de skadelige stoffers præcise placering, og hvilke dele af bygningen der er blevet undersøgt for asbest |
| --- | --- |

d)

de skadelige stoffers præcise placering, og hvilke dele af bygningen der er blevet undersøgt for asbest

| e) | en angivelse af, hvor arbejdet vil blive eller er blevet udført (indenfor/udenfor), og i hvilken del af bygningen (gulve, vægge, lofter, tage) eller infrastrukturen |
| --- | --- |

e)

en angivelse af, hvor arbejdet vil blive eller er blevet udført (indenfor/udenfor), og i hvilken del af bygningen (gulve, vægge, lofter, tage) eller infrastrukturen

| f) | materialetype (asbestcement, asbestisolering, asbestfugemasse osv.) og anslået andel af disse typer materialer |
| --- | --- |

f)

materialetype (asbestcement, asbestisolering, asbestfugemasse osv.) og anslået andel af disse typer materialer

| g) | hvilken type arbejde der skal udføres, hvilke arbejdsmetoder der eventuelt kan medføre forstyrrelse af asbestholdige materialer (boring, skæring osv.), og arbejdets forventede varighed |
| --- | --- |

g)

hvilken type arbejde der skal udføres, hvilke arbejdsmetoder der eventuelt kan medføre forstyrrelse af asbestholdige materialer (boring, skæring osv.), og arbejdets forventede varighed

| h) | en tidsplan for fjernelse og en forvaltningsplan |
| --- | --- |

h)

en tidsplan for fjernelse og en forvaltningsplan

| 5) | et link til alle relevante gældende nationale bestemmelser om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF |
| --- | --- |

5)

et link til alle relevante gældende nationale bestemmelser om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF

| 6) | en plan for sikker, overvåget og dokumenteret bortskaffelse af asbestholdigt affald, som sikrer, at der forefindes tilstrækkelige affaldsanlæg i overensstemmelse med national praksis; planen bør omfatte en løsning til fuldstændig adskillelse af affaldscyklusser i overensstemmelse med princippet om, at ingen asbestforurening må indgå i affaldscyklussen, idet genbrug af byggematerialer forhindres og der sikres den størst mulige beskyttelse af arbejdstagerne inden for den cirkulære økonomi og en miljømæssigt sikker opbevaring af asbestaffald i overensstemmelse med de bedste tilgængelige teknologier |
| --- | --- |

6)

en plan for sikker, overvåget og dokumenteret bortskaffelse af asbestholdigt affald, som sikrer, at der forefindes tilstrækkelige affaldsanlæg i overensstemmelse med national praksis; planen bør omfatte en løsning til fuldstændig adskillelse af affaldscyklusser i overensstemmelse med princippet om, at ingen asbestforurening må indgå i affaldscyklussen, idet genbrug af byggematerialer forhindres og der sikres den størst mulige beskyttelse af arbejdstagerne inden for den cirkulære økonomi og en miljømæssigt sikker opbevaring af asbestaffald i overensstemmelse med de bedste tilgængelige teknologier

| 7) | en strategi for kontrol med og håndhævelse af de foranstaltninger, som fastsat i rammedirektivet, herunder oplysningskampagner, ledsagende kapacitetsopbyggende foranstaltninger for SMV'er, inspektioner og sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, i tilfælde af manglende overholdelse |
| --- | --- |

7)

en strategi for kontrol med og håndhævelse af de foranstaltninger, som fastsat i rammedirektivet, herunder oplysningskampagner, ledsagende kapacitetsopbyggende foranstaltninger for SMV'er, inspektioner og sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, i tilfælde af manglende overholdelse

| 8) | tæt inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre relevante interesseparter, eksempelvis foreninger for asbestofre og nationale institutioner for forebyggelse på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, i omsætningen, gennemførelsen og overvågningen af direktiv 2009/148/EF. |
| --- | --- |

8)

tæt inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre relevante interesseparter, eksempelvis foreninger for asbestofre og nationale institutioner for forebyggelse på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, i omsætningen, gennemførelsen og overvågningen af direktiv 2009/148/EF.

---

BILAG II TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Ajourføring af direktiv 2009/148/EF

Europa-Parlamentet anmoder om, at Kommissionen efter høring af arbejdsmarkedets parter som fastsat i artikel 154 og på grundlag af artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF fremsætter et forslag til at ændre direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest på grundlag af følgende henstillinger:

| 1. | I artikel 3 foretages følgende ændringer:







  a) | Stk. 1 affattes således (1):

  »1.   Dette direktiv finder anvendelse på
  alle
  arbejdsområder, hvor arbejdstagerne under arbejdet er udsat for eller kan formodes at blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.« |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således (1):

»1.   Dette direktiv finder anvendelse på
  alle
  arbejdsområder, hvor arbejdstagerne under arbejdet er udsat for eller kan formodes at blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.«

| b) | Stk. 3 udgår (2). |
| --- | --- |

b)

b)

Stk. 3 udgår (2).

Stk. 3 udgår

2

| c) | Stk. 4 affattes således (3):

  »4.   Efter høring af arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national lovgivning og praksis udarbejder medlemsstaterne praktiske retningslinjer for konstatering af sporadisk
  eksponering. De udvikler også sektorspecifikke løsninger for at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbeststøv, herunder aktiviteter i sektorerne for renovering og nedrivning, affaldshåndtering, minedrift, rengøring og brandbekæmpelse
  .« |
| --- | --- |

c)

c)

Stk. 4 affattes således (3):

Stk. 4 affattes således

3

»4.   Efter høring af arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national lovgivning og praksis udarbejder medlemsstaterne praktiske retningslinjer for konstatering af sporadisk
  eksponering. De udvikler også sektorspecifikke løsninger for at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbeststøv, herunder aktiviteter i sektorerne for renovering og nedrivning, affaldshåndtering, minedrift, rengøring og brandbekæmpelse
  .«

| 2. | I artikel 4 foretages følgende ændringer:








  a) | Stk. 1 affattes således (4):

  »1.   Med forbehold af artikel 3[...] træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.« |
| --- | --- | --- |

2.

2.

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

a)

a)

Stk. 1 affattes således (4):

Stk. 1 affattes således

4

»1.   Med forbehold af artikel 3[...] træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.«

| b) | Stk. 3 affattes således (5):

  »3.   Arbejdsgiveren indgiver anmeldelse som omhandlet i stk. 2 til medlemsstatens ansvarlige myndighed i overensstemmelse med de ved lov eller administrativt fastsatte nationale bestemmelser, før arbejdet påbegyndes.
  Anmeldelsen skal mindst omfatte en kort beskrivelse af:






  a) | arbejdsstedets beliggenhed og de specifikke områder, hvor arbejdet vil blive udført |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Stk. 3 affattes således (5):

Stk. 3 affattes således

5

»3.   Arbejdsgiveren indgiver anmeldelse som omhandlet i stk. 2 til medlemsstatens ansvarlige myndighed i overensstemmelse med de ved lov eller administrativt fastsatte nationale bestemmelser, før arbejdet påbegyndes.

Anmeldelsen skal mindst omfatte en kort beskrivelse af:

a)

arbejdsstedets beliggenhed og de specifikke områder, hvor arbejdet vil blive udført

| b) | den asbesttype og de asbestmængder, der arbejdes med |
| --- | --- |

b)

den asbesttype og de asbestmængder, der arbejdes med

| c) | arbejdsområderne og de anvendte metoder |
| --- | --- |

c)

arbejdsområderne og de anvendte metoder

| d) | antallet af berørte arbejdstagere, en liste over arbejdstagere, der kan forventes at blive udpeget til at arbejde på stedet, de individuelle certifikater, som dokumenterer deres kompetence og den uddannelse, de har modtaget, og datoerne for de obligatoriske lægebesøg |
| --- | --- |

d)

antallet af berørte arbejdstagere, en liste over arbejdstagere, der kan forventes at blive udpeget til at arbejde på stedet, de individuelle certifikater, som dokumenterer deres kompetence og den uddannelse, de har modtaget, og datoerne for de obligatoriske lægebesøg

| e) | datoen for arbejdets påbegyndelse, varigheden af dette
  og planlagt arbejdstid |
| --- | --- |

e)

datoen for arbejdets påbegyndelse, varigheden af dette
  og planlagt arbejdstid

| f) | de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse arbejdstagernes eksponering for asbest |
| --- | --- |

f)

de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse arbejdstagernes eksponering for asbest

| g) | karakteristika for det udstyr, der anvendes til beskyttelse og dekontaminering af arbejdstagere |
| --- | --- |

g)

karakteristika for det udstyr, der anvendes til beskyttelse og dekontaminering af arbejdstagere

| h) | karakteristika for det udstyr, der anvendes til affaldsbortskaffelse |
| --- | --- |

h)

karakteristika for det udstyr, der anvendes til affaldsbortskaffelse

| i) | proceduren for dekontaminering af arbejdstagere og udstyr, varighed og arbejdstid |
| --- | --- |

i)

proceduren for dekontaminering af arbejdstagere og udstyr, varighed og arbejdstid

| j) | en midlertidig aeraulisk balance for arbejde udført i lukkede lokaler |
| --- | --- |

j)

en midlertidig aeraulisk balance for arbejde udført i lukkede lokaler

| k) | en plan for sikker og bæredygtig bortskaffelse af affald, herunder med hensyn til bestemmelsesstedet for asbestholdigt affald.



  Anmeldelser opbevares af den ansvarlige myndighed i medlemsstaten i overensstemmelse med national lovgivning og praksis i mindst 40 år.« |
| --- | --- |

k)

en plan for sikker og bæredygtig bortskaffelse af affald, herunder med hensyn til bestemmelsesstedet for asbestholdigt affald.

| 3. | Artikel 5 affattes således (6):

  »Artikel 5


  [...]


  Med forbehold af gennemførelse af andre fællesskabsbestemmelser om markedsføring og anvendelse af asbest forbydes aktiviteter, der udsætter arbejdstagerne for asbestfibre under udvinding af asbest, ved fremstilling og forarbejdning af asbestprodukter eller ved fremstilling og forarbejdning af produkter, der indeholder forsætligt tilsat asbest, bortset fra behandling og deponering af produkter fra nedrivning eller fjernelse af asbest.


  Asbestholdige dele og materialer, der allerede er i brug, skal fjernes og bortskaffes på en sikker måde, når det er teknisk muligt, og må ikke repareres, vedligeholdes, forsegles eller dækkes. Asbestholdige materialer, som ikke kan fjernes på kort sigt, skal identificeres, registreres og overvåges regelmæssigt.« |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 5 affattes således (6):

Artikel 5 affattes således

6

»Artikel 5

[...]

Med forbehold af gennemførelse af andre fællesskabsbestemmelser om markedsføring og anvendelse af asbest forbydes aktiviteter, der udsætter arbejdstagerne for asbestfibre under udvinding af asbest, ved fremstilling og forarbejdning af asbestprodukter eller ved fremstilling og forarbejdning af produkter, der indeholder forsætligt tilsat asbest, bortset fra behandling og deponering af produkter fra nedrivning eller fjernelse af asbest.

Asbestholdige dele og materialer, der allerede er i brug, skal fjernes og bortskaffes på en sikker måde, når det er teknisk muligt, og må ikke repareres, vedligeholdes, forsegles eller dækkes. Asbestholdige materialer, som ikke kan fjernes på kort sigt, skal identificeres, registreres og overvåges regelmæssigt.«

| 4. | Artikel 6, litra b), affattes således (7):






  »b) | Arbejdsprocesserne skal være udformet således, at de ikke forårsager frembringelse af asbeststøv, eller, hvis dette ikke viser sig muligt, således at der ikke forekommer udslip af asbeststøv i luften
  , ved som minimum at gennemføre følgende foranstaltninger:










  i) | støvfjernelse |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Artikel 6, litra b), affattes således (7):

Artikel 6, litra b), affattes således

7

»b)

Arbejdsprocesserne skal være udformet således, at de ikke forårsager frembringelse af asbeststøv, eller, hvis dette ikke viser sig muligt, således at der ikke forekommer udslip af asbeststøv i luften
  , ved som minimum at gennemføre følgende foranstaltninger:

, ved som minimum at gennemføre følgende foranstaltninger:

i)

i)

støvfjernelse

støvfjernelse

| ii) | støvudsugning ved kilden |
| --- | --- |

ii)

ii)

støvudsugning ved kilden

støvudsugning ved kilden

| iii) | kontinuerlig sedimentering af fibre i luften |
| --- | --- |

iii)

iii)

kontinuerlig sedimentering af fibre i luften

kontinuerlig sedimentering af fibre i luften

| iv) | passende dekontaminering |
| --- | --- |

iv)

iv)

passende dekontaminering

passende dekontaminering

| v) | fastsættelse af en minimumstrykforskel på minus 10 |
| --- | --- |

v)

v)

fastsættelse af en minimumstrykforskel på minus 10

fastsættelse af en minimumstrykforskel på minus 10

| vi) | tilførsel af ren udeluft fra et punkt, der er længere væk |
| --- | --- |

vi)

vi)

tilførsel af ren udeluft fra et punkt, der er længere væk

tilførsel af ren udeluft fra et punkt, der er længere væk

| vii) | kontrol med ydeevnen af undertryksenheder og bærbare støvsugere i lokale udsugningsanlæg efter udskiftningen af et HEPA-filter og før påbegyndelsen af asbestfjernelsen eller mindst én gang om året ved at måle effektiviteten af fjernelsen af filtre med en partikeltæller med direkte aflæsning.« |
| --- | --- |

vii)

vii)

kontrol med ydeevnen af undertryksenheder og bærbare støvsugere i lokale udsugningsanlæg efter udskiftningen af et HEPA-filter og før påbegyndelsen af asbestfjernelsen eller mindst én gang om året ved at måle effektiviteten af fjernelsen af filtre med en partikeltæller med direkte aflæsning.«

kontrol med ydeevnen af undertryksenheder og bærbare støvsugere i lokale udsugningsanlæg efter udskiftningen af et HEPA-filter og før påbegyndelsen af asbestfjernelsen eller mindst én gang om året ved at måle effektiviteten af fjernelsen af filtre med en partikeltæller med direkte aflæsning.«

| 5. | I artikel 7 foretages følgende ændringer:








  a) | Stk. 1 affattes således (8):

  »1.   På grundlag af en indledende risikovurdering og for at sikre overholdelsen af den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, foretages der regelmæssigt måling af koncentrationen af asbestfibre i luften på arbejdsstedet
  ved at måle under de specifikke operationelle faser og med regelmæssige mellemrum under arbejdsprocessen.
  « |
| --- | --- | --- |

5.

5.

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

a)

a)

Stk. 1 affattes således (8):

Stk. 1 affattes således

8

»1.   På grundlag af en indledende risikovurdering og for at sikre overholdelsen af den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, foretages der regelmæssigt måling af koncentrationen af asbestfibre i luften på arbejdsstedet
  ved at måle under de specifikke operationelle faser og med regelmæssige mellemrum under arbejdsprocessen.
  «

| b) | Stk. 2 affattes således (9):

  »2.   Prøveudtagningen skal være repræsentativ for, i hvilket omfang arbejdstageren
  faktisk
  er udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.« |
| --- | --- |

b)

b)

Stk. 2 affattes således (9):

Stk. 2 affattes således

9

»2.   Prøveudtagningen skal være repræsentativ for, i hvilket omfang arbejdstageren
  faktisk
  er udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.«

| c) | Stk. 5 affattes således (10):

  »5.   Prøveudtagningen skal være af en sådan varighed, at der kan konstateres en påvirkning for
  alle operationer i alle de forskellige faser, der udføres under arbejdsprocessen
  .« |
| --- | --- |

c)

c)

Stk. 5 affattes således (10):

Stk. 5 affattes således

10

»5.   Prøveudtagningen skal være af en sådan varighed, at der kan konstateres en påvirkning for
  alle operationer i alle de forskellige faser, der udføres under arbejdsprocessen
  .«

| d) | Stk. 6, første afsnit, affattes således (11):

  »6.   Optællingen af fibre skal så vidt muligt udføres ved hjælp af
  analytisk transmissionselektronmikroskopi
  eller efter en anden metode, der giver tilsvarende resultater.« |
| --- | --- |

d)

d)

Stk. 6, første afsnit, affattes således (11):

Stk. 6, første afsnit, affattes således

11

»6.   Optællingen af fibre skal så vidt muligt udføres ved hjælp af
  analytisk transmissionselektronmikroskopi
  eller efter en anden metode, der giver tilsvarende resultater.«

| 6. | Artikel 8 affattes således (12):

  »Artikel 8
  Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger
  0,001
  fibre pr. cm3

  (1 000 fibre pr. m3) på noget tidspunkt under arbejdsprocessen
  .« |
| --- | --- |

6.

6.

Artikel 8 affattes således (12):

Artikel 8 affattes således

12

»Artikel 8

Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger
  0,001
  fibre pr. cm3

  (1 000 fibre pr. m3) på noget tidspunkt under arbejdsprocessen
  .«

| 7. | Artikel 10, stk. 1, affattes således (13):

  »1.   Såfremt den i artikel 8 fastsatte grænseværdi overskrides, eller der er grund til at tro, at asbestholdige materialer, som ikke blev identificeret inden arbejdet påbegyndtes, er blevet påvirket, så der er blevet skabt støv, skal arbejdet straks indstilles. Årsagerne til overskridelsen skal påvises, og der skal hurtigst muligt træffes foranstaltninger til afhjælpning af situationen.
  Arbejdet i det berørte område må
  først
  fortsætte,
  når der er truffet
  egnede foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende arbejdstagere.« |
| --- | --- |

7.

7.

Artikel 10, stk. 1, affattes således (13):

Artikel 10, stk. 1, affattes således

13

»1.   Såfremt den i artikel 8 fastsatte grænseværdi overskrides, eller der er grund til at tro, at asbestholdige materialer, som ikke blev identificeret inden arbejdet påbegyndtes, er blevet påvirket, så der er blevet skabt støv, skal arbejdet straks indstilles. Årsagerne til overskridelsen skal påvises, og der skal hurtigst muligt træffes foranstaltninger til afhjælpning af situationen.

Arbejdet i det berørte område må
  først
  fortsætte,
  når der er truffet
  egnede foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende arbejdstagere.«

| 8. | Artikel 11 affattes således (14):

  »Artikel 11
  Inden nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejder
  eller renoveringsarbejder på ejendomme, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst, påbegyndes, skal ejendommen undersøges for at identificere alle asbestholdige materialer i overensstemmelse med kravene i del 6 i bilag XVII til forordning (EF) nr. 1907/2006 og bilag I til forordning (EU) nr. 305/2011
  .
  Undersøgelsen skal foretages af en kvalificeret og certificeret operatør eller myndighed under hensyntagen til artikel 14 og 15 i dette direktiv og til bestemmelserne i den nationale bygningslovgivning.




  Medlemsstaterne fastsætter detaljerne vedrørende efterforskninger og undersøgelser til påvisning af asbestholdige materialer i overensstemmelse med deres nationale bygningsreglementer. Hvis fuldstændigt fravær af asbest ikke kan garanteres, skal arbejder udføres i henhold til de procedurer, der skal følges, når der forekommer asbest.« |
| --- | --- |

8.

8.

Artikel 11 affattes således (14):

Artikel 11 affattes således

14

»Artikel 11

Inden nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejder
  eller renoveringsarbejder på ejendomme, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst, påbegyndes, skal ejendommen undersøges for at identificere alle asbestholdige materialer i overensstemmelse med kravene i del 6 i bilag XVII til forordning (EF) nr. 1907/2006 og bilag I til forordning (EU) nr. 305/2011
  .
  Undersøgelsen skal foretages af en kvalificeret og certificeret operatør eller myndighed under hensyntagen til artikel 14 og 15 i dette direktiv og til bestemmelserne i den nationale bygningslovgivning.

Medlemsstaterne fastsætter detaljerne vedrørende efterforskninger og undersøgelser til påvisning af asbestholdige materialer i overensstemmelse med deres nationale bygningsreglementer. Hvis fuldstændigt fravær af asbest ikke kan garanteres, skal arbejder udføres i henhold til de procedurer, der skal følges, når der forekommer asbest.«

| 9. | Artikel 12, stk. 1, affattes således (15):
  »For så vidt angår aktiviteter som nedrivning eller fjernelse af asbest, [...] hvor det kan forudses, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet på trods af
  alle mulige
  forebyggende tekniske foranstaltninger til begrænsning af indholdet af asbest i luften, skal arbejdsgiveren træffe foranstaltninger til sikring af, at arbejdstagerne beskyttes under udførelsen af dette arbejde, navnlig ved at:






  a) | arbejdstagerne får udleveret egnede åndedrætsværn og andre personlige værnemidler, som de skal bære |
| --- | --- | --- |

9.

9.

Artikel 12, stk. 1, affattes således (15):

Artikel 12, stk. 1, affattes således

15

»For så vidt angår aktiviteter som nedrivning eller fjernelse af asbest, [...] hvor det kan forudses, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet på trods af
  alle mulige
  forebyggende tekniske foranstaltninger til begrænsning af indholdet af asbest i luften, skal arbejdsgiveren træffe foranstaltninger til sikring af, at arbejdstagerne beskyttes under udførelsen af dette arbejde, navnlig ved at:

alle mulige

a)

arbejdstagerne får udleveret egnede åndedrætsværn og andre personlige værnemidler, som de skal bære

| b) | der opsættes advarselsskilte for at tilkendegive, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet |
| --- | --- |

b)

der opsættes advarselsskilte for at tilkendegive, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet

| c) | det undgås, at støv fra asbest eller asbestholdige materialer spredes uden for lokalerne/arbejdsområdet
  , og ventilation til lukkede rum af luft fra steder, hvor der fjernes asbest, er ikke tilladt og |
| --- | --- |

c)

det undgås, at støv fra asbest eller asbestholdige materialer spredes uden for lokalerne/arbejdsområdet
  , og ventilation til lukkede rum af luft fra steder, hvor der fjernes asbest, er ikke tilladt og

, og ventilation til lukkede rum af luft fra steder, hvor der fjernes asbest, er ikke tilladt og

| ca) | der udføres en måling af asbestfiberkoncentrationen i luften, efter at de aktiviteter, som omtales i dette stykke, er afsluttet, for at sikre, at arbejdstagerne sikkert kan vende tilbage til arbejdspladsen
  .« |
| --- | --- |

ca)

ca)

der udføres en måling af asbestfiberkoncentrationen i luften, efter at de aktiviteter, som omtales i dette stykke, er afsluttet, for at sikre, at arbejdstagerne sikkert kan vende tilbage til arbejdspladsen
  .«

der udføres en måling af asbestfiberkoncentrationen i luften, efter at de aktiviteter, som omtales i dette stykke, er afsluttet, for at sikre, at arbejdstagerne sikkert kan vende tilbage til arbejdspladsen

| 10. | Artikel 13, stk. 1, affattes således (16):

  »1.   Inden påbegyndelse af
  et hvilket som helst arbejde, som involverer asbest
  , udarbejdes en arbejdsplan.« |
| --- | --- |

10.

10.

Artikel 13, stk. 1, affattes således (16):

Artikel 13, stk. 1, affattes således

16

»1.   Inden påbegyndelse af
  et hvilket som helst arbejde, som involverer asbest
  , udarbejdes en arbejdsplan.«

| 11. | Artikel 14, stk. 2 og 3, affattes således (17):

  »2.   Uddannelsens indhold skal være let forståeligt for arbejdstagerne. De skal herved sættes i stand til at erhverve sig de nødvendige kundskaber og færdigheder med hensyn til forebyggelse og sikkerhed
  , i overensstemmelse med de gældende love og reglementer i den medlemsstat, hvor arbejdet udføres
  .


  3.   
  Obligatoriske minimumskrav til uddannelsens indhold, varighed og intervaller samt dokumentation for den er specificeret i bilag 1a.« |
| --- | --- |

11.

11.

Artikel 14, stk. 2 og 3, affattes således (17):

Artikel 14, stk. 2 og 3, affattes således

17

»2.   Uddannelsens indhold skal være let forståeligt for arbejdstagerne. De skal herved sættes i stand til at erhverve sig de nødvendige kundskaber og færdigheder med hensyn til forebyggelse og sikkerhed
  , i overensstemmelse med de gældende love og reglementer i den medlemsstat, hvor arbejdet udføres
  .

3.   
  Obligatoriske minimumskrav til uddannelsens indhold, varighed og intervaller samt dokumentation for den er specificeret i bilag 1a.«

| 12. | Artikel 15 affattes således (18):

  »Artikel 15



  1.
     
  Virksomheder, der har til hensigt at udføre nedrivningsarbejde eller fjernelse af asbest, skal før starten på arbejdet fra den kompetente myndighed indhente en tilladelse, som kan fornyes. Kompetente myndigheder kan udstede sådanne tilladelser, hvis den ansøgende virksomhed fremlægger bevis for, at deres tekniske udstyr er tilstrækkeligt avanceret til at udføre arbejdsprocedurer emissionsfrit eller — hvis dette endnu ikke er teknisk muligt — med lave emissioner, i overensstemmelse med kravene i artikel 6, samt uddannelsescertifikater for deres enkelte arbejdstagere i overensstemmelse med artikel 14 og bilag 1a.






  2.
     
  Kompetente myndigheder udsteder kun tilladelse til virksomheder, hvis de ikke nærer nogen tvivl om virksomhedens og dens ledelses pålidelighed. Tilladelserne kan fornyes hvert femte år i henhold til national lovgivning og praksis.






  3.
     
  Medlemsstaterne skal oprette offentlige registre over de virksomheder, der har tilladelse til at fjerne asbest i henhold til stk. 1.
  « |
| --- | --- |

12.

12.

Artikel 15 affattes således (18):

Artikel 15 affattes således

18

»Artikel 15

1.
     
  Virksomheder, der har til hensigt at udføre nedrivningsarbejde eller fjernelse af asbest, skal før starten på arbejdet fra den kompetente myndighed indhente en tilladelse, som kan fornyes. Kompetente myndigheder kan udstede sådanne tilladelser, hvis den ansøgende virksomhed fremlægger bevis for, at deres tekniske udstyr er tilstrækkeligt avanceret til at udføre arbejdsprocedurer emissionsfrit eller — hvis dette endnu ikke er teknisk muligt — med lave emissioner, i overensstemmelse med kravene i artikel 6, samt uddannelsescertifikater for deres enkelte arbejdstagere i overensstemmelse med artikel 14 og bilag 1a.

2.
     
  Kompetente myndigheder udsteder kun tilladelse til virksomheder, hvis de ikke nærer nogen tvivl om virksomhedens og dens ledelses pålidelighed. Tilladelserne kan fornyes hvert femte år i henhold til national lovgivning og praksis.

3.
     
  Medlemsstaterne skal oprette offentlige registre over de virksomheder, der har tilladelse til at fjerne asbest i henhold til stk. 1.
  «

| 13. | Artikel 16, stk. 1, affattes således (19):

  »1.   I forbindelse med enhver form for arbejde, som omhandlet i artikel 3, stk. 1 [...], træffes der passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at






  a) | de områder, hvor det pågældende arbejde udføres






  i) | er tydeligt afgrænset og angivet ved skiltning |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Artikel 16, stk. 1, affattes således (19):

Artikel 16, stk. 1, affattes således

19

»1.   I forbindelse med enhver form for arbejde, som omhandlet i artikel 3, stk. 1 [...], træffes der passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at

a)

de områder, hvor det pågældende arbejde udføres

i)

er tydeligt afgrænset og angivet ved skiltning

| ii) | ikke er tilgængelige for andre arbejdstagere end dem, der på grund af deres arbejde eller pligter skal indfinde sig der |
| --- | --- |

ii)

ikke er tilgængelige for andre arbejdstagere end dem, der på grund af deres arbejde eller pligter skal indfinde sig der

| iii) | er områder, hvor rygning bør undgås |
| --- | --- |

iii)

er områder, hvor rygning bør undgås

| b) | der indrettes områder, hvor arbejdstagerne kan spise og drikke uden risiko for at optage asbeststøv |
| --- | --- |

b)

der indrettes områder, hvor arbejdstagerne kan spise og drikke uden risiko for at optage asbeststøv

| c) | egnet arbejds- eller beskyttelsestøj stilles til arbejdstagernes rådighed,
  og der foretages en obligatorisk kontrol af, at beskyttelsesudstyr, og navnlig åndedrætsværn, passer brugeren;
  intet arbejds- eller beskyttelsestøj kommer uden for virksomheden; det kan dog vaskes i vaskerier, som er udstyret specielt til formålet, og som er beliggende uden for virksomheden, hvis denne ikke selv foretager vask af tøjet; i så fald skal transporten foregå i lukkede beholdere |
| --- | --- |

c)

egnet arbejds- eller beskyttelsestøj stilles til arbejdstagernes rådighed,
  og der foretages en obligatorisk kontrol af, at beskyttelsesudstyr, og navnlig åndedrætsværn, passer brugeren;
  intet arbejds- eller beskyttelsestøj kommer uden for virksomheden; det kan dog vaskes i vaskerier, som er udstyret specielt til formålet, og som er beliggende uden for virksomheden, hvis denne ikke selv foretager vask af tøjet; i så fald skal transporten foregå i lukkede beholdere

| ca) | der planlægges regelmæssige obligatoriske pauser, som er tilstrækkeligt lange til, at arbejdstagere, der anvender åndedrætsværn, kan restituere sig |
| --- | --- |

ca)

der planlægges regelmæssige obligatoriske pauser, som er tilstrækkeligt lange til, at arbejdstagere, der anvender åndedrætsværn, kan restituere sig

| d) | arbejds- eller beskyttelsestøjet anbringes adskilt fra gangtøjet |
| --- | --- |

d)

arbejds- eller beskyttelsestøjet anbringes adskilt fra gangtøjet

| e) | arbejdstagerne
  gennemfører en obligatorisk procedure for dekontaminering |
| --- | --- |

e)

arbejdstagerne
  gennemfører en obligatorisk procedure for dekontaminering

| f) | beskyttelsesudstyret anbringes på et nærmere angivet sted og kontrolleres og rengøres efter hver brug; der træffes passende foranstaltninger med henblik på at reparere eller udskifte defekt udstyr, før det atter bruges.« |
| --- | --- |

f)

beskyttelsesudstyret anbringes på et nærmere angivet sted og kontrolleres og rengøres efter hver brug; der træffes passende foranstaltninger med henblik på at reparere eller udskifte defekt udstyr, før det atter bruges.«

| 14. | I artikel 17, stk. 2, affattes indledningen således (20):

  »2.   "Ud over de foranstaltninger, som er omhandlet i stk. 1[...], træffes der passende foranstaltninger med henblik på:« |
| --- | --- |

14.

14.

I artikel 17, stk. 2, affattes indledningen således (20):

I artikel 17, stk. 2, affattes indledningen således

20

»2.   "Ud over de foranstaltninger, som er omhandlet i stk. 1[...], træffes der passende foranstaltninger med henblik på:«

| 15. | I artikel 18 foretages følgende ændringer:








  a) | Stk. 1 affattes således (21):

  »1.   Med forbehold af artikel 3[...] træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.« |
| --- | --- | --- |

15.

15.

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

a)

a)

Stk. 1 affattes således (21):

Stk. 1 affattes således

21

»1.   Med forbehold af artikel 3[...] træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.«

| b) | Stk. 2 affattes således (22):

  »2.   "2. Inden en arbejdstager udsættes for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdspladsen, skal han have adgang til en helbredsundersøgelse.
  Denne undersøgelse skal omfatte en særlig undersøgelse af thorax. Bilag I indeholder praktiske retningslinjer til brug for medlemsstaterne i forbindelse med den kliniske undersøgelse;
  disse retningslinjer tilpasses på baggrund af den tekniske udvikling efter fremgangsmåden i artikel 17 i direktiv 89/391/EØF.


  [...]
  Der skal fortsat være adgang til en sådan undersøgelse mindst én gang hver tredje år, så længe eksponeringen varer.
  Der føres i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis en personlig helbredsjournal for hver enkelt arbejdstager som omhandlet i første afsnit
  , og den opbevares i mindst 40 år
  .« |
| --- | --- |

b)

b)

Stk. 2 affattes således (22):

Stk. 2 affattes således

22

»2.   "2. Inden en arbejdstager udsættes for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdspladsen, skal han have adgang til en helbredsundersøgelse.

Denne undersøgelse skal omfatte en særlig undersøgelse af thorax. Bilag I indeholder praktiske retningslinjer til brug for medlemsstaterne i forbindelse med den kliniske undersøgelse;
  disse retningslinjer tilpasses på baggrund af den tekniske udvikling efter fremgangsmåden i artikel 17 i direktiv 89/391/EØF.

[...]

Der skal fortsat være adgang til en sådan undersøgelse mindst én gang hver tredje år, så længe eksponeringen varer.

Der føres i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis en personlig helbredsjournal for hver enkelt arbejdstager som omhandlet i første afsnit
  , og den opbevares i mindst 40 år
  .«

| 16. | Følgende artikel indsættes:


  »
  Artikel 18c




  Senest den ... [fem år efter datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttrædelse] og hvert femte år derefter gennemgår Kommissionen efter høring af arbejdsmarkedets parter den teknologiske og videnskabelige tilstand af teknologi til asbestidentifikation, -måling og -varsling og udsteder retningslinjer for, hvornår en sådan teknologi skal bruges med henblik på at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbest.« |
| --- | --- |

16.

16.

Følgende artikel indsættes:

Følgende artikel indsættes:

»
  Artikel 18c

Senest den ... [fem år efter datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttrædelse] og hvert femte år derefter gennemgår Kommissionen efter høring af arbejdsmarkedets parter den teknologiske og videnskabelige tilstand af teknologi til asbestidentifikation, -måling og -varsling og udsteder retningslinjer for, hvornår en sådan teknologi skal bruges med henblik på at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbest.«

| 17. | Artikel 19, stk. 1, affattes således (23):

  »1.   Med forbehold af artikel 3 [...] træffes de i stk. 2-4 omhandlede foranstaltninger.« |
| --- | --- |

17.

17.

Artikel 19, stk. 1, affattes således (23):

Artikel 19, stk. 1, affattes således

23

»1.   Med forbehold af artikel 3 [...] træffes de i stk. 2-4 omhandlede foranstaltninger.«

| 18. | Artikel 21 affattes således (24):

  »Artikel 21



  1.
     Medlemsstaterne fører en fortegnelse over
  alle
  anerkendte tilfælde af
  asbestrelaterede erhvervssygdomme
  .
  I bilag 1b findes en vejledende liste over sygdomme, som ifølge nuværende viden kan være forårsaget af asbesteksponering.






  2.
     
  Betegnelsen »anerkendte tilfælde« i stk. 1 omfatter ikke blot tilfælde, hvor der ydes erstatning, men alle tilfælde af lægeligt diagnosticerede asbestrelaterede sygdomme.« |
| --- | --- |

18.

18.

Artikel 21 affattes således (24):

Artikel 21 affattes således

24

»Artikel 21

1.
     Medlemsstaterne fører en fortegnelse over
  alle
  anerkendte tilfælde af
  asbestrelaterede erhvervssygdomme
  .
  I bilag 1b findes en vejledende liste over sygdomme, som ifølge nuværende viden kan være forårsaget af asbesteksponering.

2.
     
  Betegnelsen »anerkendte tilfælde« i stk. 1 omfatter ikke blot tilfælde, hvor der ydes erstatning, men alle tilfælde af lægeligt diagnosticerede asbestrelaterede sygdomme.«

| 19. | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 21a




  I tilfælde af brand skal alle foreliggende oplysninger om tilstedeværelsen og placeringen af asbest stilles til rådighed for brandfolk og redningstjenester.« |
| --- | --- |

19.

19.

Følgende artikel indsættes:

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 21a

I tilfælde af brand skal alle foreliggende oplysninger om tilstedeværelsen og placeringen af asbest stilles til rådighed for brandfolk og redningstjenester.«

| 20. | Følgende bilag indsættes:



  »
  Bilag 1a




  OBLIGATORISKE MINIMUMSKRAV TIL UDDANNELSE




  Alle arbejdstagere, der udsættes for eller kan forventes at blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, skal modtage obligatorisk uddannelse, der som minimum opfylder følgende krav:










  1. | Uddannelsen skal gives ved ansættelsesforholdets begyndelse og med intervaller på højst fire år. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Følgende bilag indsættes:

Følgende bilag indsættes:

»
  Bilag 1a

OBLIGATORISKE MINIMUMSKRAV TIL UDDANNELSE

Alle arbejdstagere, der udsættes for eller kan forventes at blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, skal modtage obligatorisk uddannelse, der som minimum opfylder følgende krav:

1.

Uddannelsen skal gives ved ansættelsesforholdets begyndelse og med intervaller på højst fire år.

| 2. | Hvert uddannelseskursus skal have en varighed af mindst tre arbejdsdage. |
| --- | --- |

2.

Hvert uddannelseskursus skal have en varighed af mindst tre arbejdsdage.

| 3. | Uddannelsen skal gives af en kvalificeret og certificeret institution og instruktør og udføres af en medlemsstats myndighed eller et anerkendt kompetent organ i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis. |
| --- | --- |

3.

Uddannelsen skal gives af en kvalificeret og certificeret institution og instruktør og udføres af en medlemsstats myndighed eller et anerkendt kompetent organ i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.

| 4. | Hver arbejdstager, der har deltaget i uddannelsen på tilfredsstillende vis og bestået den krævede prøve, modtager et uddannelsesbevis, som angiver:










  a) | dato for uddannelsen |
| --- | --- | --- |

4.

Hver arbejdstager, der har deltaget i uddannelsen på tilfredsstillende vis og bestået den krævede prøve, modtager et uddannelsesbevis, som angiver:

a)

dato for uddannelsen

| b) | uddannelsens varighed |
| --- | --- |

b)

uddannelsens varighed

| c) | uddannelsens indhold |
| --- | --- |

c)

uddannelsens indhold

| d) | uddannelsens sprog |
| --- | --- |

d)

uddannelsens sprog

| e) | navn på den instruktør og den institution, der udbød uddannelsen, samt deres kvalifikationer og kontaktoplysninger. |
| --- | --- |

e)

navn på den instruktør og den institution, der udbød uddannelsen, samt deres kvalifikationer og kontaktoplysninger.

| 5. | Alle arbejdstagere, der er, kan forventes at blive eller risikerer at blive eksponeret for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, skal mindst modtage følgende uddannelse med en teoretisk og en praktisk del vedrørende:










  a) | den gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor arbejdet udføres |
| --- | --- | --- |

5.

Alle arbejdstagere, der er, kan forventes at blive eller risikerer at blive eksponeret for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, skal mindst modtage følgende uddannelse med en teoretisk og en praktisk del vedrørende:

a)

den gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor arbejdet udføres

| b) | asbests egenskaber og indvirkning på sundheden, herunder også synergivirkningerne ved rygning, samt de risici, som er forbundet med sekundær og miljømæssig eksponering |
| --- | --- |

b)

asbests egenskaber og indvirkning på sundheden, herunder også synergivirkningerne ved rygning, samt de risici, som er forbundet med sekundær og miljømæssig eksponering

| c) | produkttyper eller materialer, der kan formodes at indeholde asbest |
| --- | --- |

c)

produkttyper eller materialer, der kan formodes at indeholde asbest

| d) | aktiviteter, der kan medføre eksponering for asbest, og betydningen af forebyggende kontrolforanstaltninger for at mindske eksponeringen |
| --- | --- |

d)

aktiviteter, der kan medføre eksponering for asbest, og betydningen af forebyggende kontrolforanstaltninger for at mindske eksponeringen

| e) | sikker arbejdspraksis, herunder forberedelse af arbejdspladsen, valg af arbejdsmetoder og planlægning af arbejdsgangen, ventilation, punktudsugning, måling og kontrol samt regelmæssige pauser |
| --- | --- |

e)

sikker arbejdspraksis, herunder forberedelse af arbejdspladsen, valg af arbejdsmetoder og planlægning af arbejdsgangen, ventilation, punktudsugning, måling og kontrol samt regelmæssige pauser

| f) | formålet med og det rette valg af sikkerhedsudstyr samt dettes begrænsninger og rigtige anvendelse, særligt med hensyn til åndedrætsværn |
| --- | --- |

f)

formålet med og det rette valg af sikkerhedsudstyr samt dettes begrænsninger og rigtige anvendelse, særligt med hensyn til åndedrætsværn

| g) | nødforanstaltninger |
| --- | --- |

g)

nødforanstaltninger

| h) | procedurer for dekontaminering |
| --- | --- |

h)

procedurer for dekontaminering

| i) | bortskaffelse af affald |
| --- | --- |

i)

bortskaffelse af affald

| j) | krav om lægetilsyn. |
| --- | --- |

j)

krav om lægetilsyn.

| 6. | Arbejdstagere, der arbejder med nedrivning eller fjernelse af asbest, modtager, ud over de emner, der er anført i stk. 4, uddannelse i:










  a) | anvendelse af teknologisk udstyr og maskiner til at begrænse udslip og spredning af asbestfibre under arbejdsprocesserne i overensstemmelse med direktiv 2009/104/EF |
| --- | --- | --- |

6.

Arbejdstagere, der arbejder med nedrivning eller fjernelse af asbest, modtager, ud over de emner, der er anført i stk. 4, uddannelse i:

a)

anvendelse af teknologisk udstyr og maskiner til at begrænse udslip og spredning af asbestfibre under arbejdsprocesserne i overensstemmelse med direktiv 2009/104/EF

| b) | de nyeste tilgængelige teknologier og maskiner til at udføre arbejdsprocedurer emissionsfrit eller, hvor dette endnu ikke er teknisk muligt, med lave emissioner, for at begrænse udslip og spredning af asbestfibre. |
| --- | --- |

b)

de nyeste tilgængelige teknologier og maskiner til at udføre arbejdsprocedurer emissionsfrit eller, hvor dette endnu ikke er teknisk muligt, med lave emissioner, for at begrænse udslip og spredning af asbestfibre.

»
  Bilag 1b

LISTE OVER ASBESTRELATEREDE SYGDOMME

Ifølge den nuværende viden kan det fastslås, at eksponering for asbestfibre i det mindste kan forårsage følgende asbestrelaterede erhvervssygdomme, som medlemsstaterne derfor skal indføre i deres nationale lovgivning
  :

| — | asbestose |
| --- | --- |

—

asbestose

| — | mesotheliom som følge af indånding af asbeststøv |
| --- | --- |

—

mesotheliom som følge af indånding af asbeststøv

| — | godartede pleurasygdomme, herunder fibrøse læsioner, rundatelektase og godartet pleuraeffusion forårsaget af asbest |
| --- | --- |

—

godartede pleurasygdomme, herunder fibrøse læsioner, rundatelektase og godartet pleuraeffusion forårsaget af asbest

| — | lungekræft, herunder bronkiekræft som følge af indånding af asbeststøv |
| --- | --- |

—

lungekræft, herunder bronkiekræft som følge af indånding af asbeststøv

| — | strubekræft som følge af indånding af asbeststøv |
| --- | --- |

—

strubekræft som følge af indånding af asbeststøv

| — | kræft i æggestokkene forårsaget af asbest |
| --- | --- |

—

kræft i æggestokkene forårsaget af asbest

Det Internationale Kræftforskningscenter har noteret en positiv sammenhæng mellem asbesteksponering og følgende sygdomme:

| — | svælgkræft |
| --- | --- |

—

svælgkræft

| — | tyktarmskræft og |
| --- | --- |

—

tyktarmskræft og

| — | mavekræft
  . |
| --- | --- |

—

mavekræft
  .

---

(1)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

1

»1.   Dette direktiv finder anvendelse på arbejdsområder, hvor arbejdstagerne under arbejdet er udsat for eller kan formodes at blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.«

(2)  Stk. 3, der udgår, er affattet således:

2

»3.   Såfremt der er tale om sporadisk eksponering af arbejdstagerne, og den er af svag intensitet, og hvis resultaterne af den i stk. 2 omhandlede risikovurdering klart viser, at grænseværdien for asbesteksponering ikke vil blive overskredet i luften i arbejdsområdet, kan man undlade at anvende artikel 4, 18 og 19, når det drejer sig om arbejde:

| a) | med kortvarige, ikke-kontinuerlige vedligeholdelsesopgaver, under hvilke arbejdet kun omfatter materialer, der ikke er letsmuldrende |
| --- | --- |

a)

med kortvarige, ikke-kontinuerlige vedligeholdelsesopgaver, under hvilke arbejdet kun omfatter materialer, der ikke er letsmuldrende

| b) | med fjernelse af ubeskadiget materiale uden ødelæggelse heraf, hvor asbestfibrene er bundet tæt sammen i en matrice |
| --- | --- |

b)

med fjernelse af ubeskadiget materiale uden ødelæggelse heraf, hvor asbestfibrene er bundet tæt sammen i en matrice

| c) | med indkapsling og indpakning af asbestholdigt materiale, som er i god stand |
| --- | --- |

c)

med indkapsling og indpakning af asbestholdigt materiale, som er i god stand

| d) | med overvågning og kontrol af luften samt indsamling af prøver for at fastslå, om et givet materiale indeholder asbest.« |
| --- | --- |

d)

med overvågning og kontrol af luften samt indsamling af prøver for at fastslå, om et givet materiale indeholder asbest.«

(3)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

3

»4.   Efter høring af arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national lovgivning og praksis udarbejder medlemsstaterne praktiske retningslinjer for konstatering af sporadisk eksponering af svag intensitet, jf. stk. 3.«

(4)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

4

»1.   Med forbehold af artikel 3, stk. 3, træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.«

(5)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

5

»3.   Arbejdsgiveren indgiver anmeldelse som omhandlet i stk. 2 til medlemsstatens ansvarlige myndighed i overensstemmelse med de ved lov eller administrativt fastsatte nationale bestemmelser, før arbejdet påbegyndes.

Anmeldelsen skal mindst omfatte en kort beskrivelse af:

| a) | arbejdsstedets beliggenhed |
| --- | --- |

a)

arbejdsstedets beliggenhed

| b) | den asbesttype og de asbestmængder, der arbejdes med |
| --- | --- |

b)

den asbesttype og de asbestmængder, der arbejdes med

| c) | arbejdsområderne og de anvendte metoder |
| --- | --- |

c)

arbejdsområderne og de anvendte metoder

| d) | antallet af berørte arbejdstagere |
| --- | --- |

d)

antallet af berørte arbejdstagere

| e) | datoen for arbejdets påbegyndelse og varigheden af dette |
| --- | --- |

e)

datoen for arbejdets påbegyndelse og varigheden af dette

| f) | de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse arbejdstagernes eksponering for asbest.« |
| --- | --- |

f)

de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse arbejdstagernes eksponering for asbest.«

(6)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

6

»Sprøjtning med asbest samt aktiviteter, der indebærer anvendelse af isolerende eller lyddæmpende materialer af ringe vægtfylde (under 1 g/cm3), som indeholder asbest, er forbudt.

Med forbehold af gennemførelse af andre fællesskabsbestemmelser om markedsføring og anvendelse af asbest forbydes aktiviteter, der udsætter arbejdstagerne for asbestfibre under udvinding af asbest, ved fremstilling og forarbejdning af asbestprodukter eller ved fremstilling og forarbejdning af produkter, der indeholder forsætligt tilsat asbest, bortset fra behandling og deponering af produkter fra nedrivning eller fjernelse af asbest.«

(7)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

7

| »b) | Arbejdsprocesserne skal være udformet således, at de ikke forårsager frembringelse af asbeststøv, eller, hvis dette ikke viser sig muligt, således at der ikke forekommer udslip af asbeststøv i luften« |
| --- | --- |

»b)

(8)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »1. På grundlag af en indledende risikovurdering og for at sikre overholdelsen af den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, foretages der regelmæssigt måling af koncentrationen af asbestfibre i luften på arbejdsstedet.«

8

(9)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »2. Prøveudtagningen skal være repræsentativ for, i hvilket omfang arbejdstageren er udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer.«

9

(10)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »5. Prøveudtagningen skal være af en sådan varighed, at der kan konstateres en påvirkning, som efter at være blevet tidsmæssigt vægtet enten ved måling eller beregning er repræsentativ for en referenceperiode på otte timer (ét skift).«

10

(11)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »6. Optællingen af fibre skal så vidt muligt udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997, eller efter en anden metode, der giver tilsvarende resultater.«

11

(12)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,1 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer.«

12

3

(13)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

13

»1.   Såfremt den i artikel 8 fastsatte grænseværdi overskrides, skal årsagerne til overskridelsen påvises, og der skal hurtigst muligt træffes foranstaltninger til afhjælpning af situationen.

Arbejdet i det berørte område må kun fortsætte, hvis der træffes egnede foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende arbejdstagere.«

(14)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

14

»Inden nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejder påbegyndes, tager arbejdsgiverne, eventuelt ved at indhente oplysninger hos ejerne, de nødvendige skridt til at fastslå, hvilke materialer der kan formodes at indeholde asbest.

Hvis der er den mindste mistanke om, at der forekommer asbest i et materiale eller en bygning, anvendes de relevante bestemmelser i dette direktiv.«

(15)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

15

»For så vidt angår aktiviteter som nedrivning, fjernelse af asbest, reparation og vedligeholdelse, hvor det kan forudses, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet på trods af forebyggende tekniske foranstaltninger til begrænsning af indholdet af asbest i luften, skal arbejdsgiveren træffe foranstaltninger til sikring af, at arbejdstagerne beskyttes under udførelsen af dette arbejde, navnlig ved at:

| a) | arbejdstagerne får udleveret egnede åndedrætsværn og andre personlige værnemidler, som de skal bære |
| --- | --- |

a)

arbejdstagerne får udleveret egnede åndedrætsværn og andre personlige værnemidler, som de skal bære

| b) | der opsættes advarselsskilte for at tilkendegive, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet, og |
| --- | --- |

b)

der opsættes advarselsskilte for at tilkendegive, at den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8, kan forventes overskredet, og

| c) | det undgås, at støv fra asbest eller asbestholdige materialer spredes uden for lokalerne/arbejdsområdet.« |
| --- | --- |

c)

det undgås, at støv fra asbest eller asbestholdige materialer spredes uden for lokalerne/arbejdsområdet.«

(16)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

16

| »1. | Inden påbegyndelse af nedrivningsarbejde eller af arbejde med at fjerne asbest og/eller asbestholdige materialer fra bygninger, strukturer, apparater og installationer samt skibe, udarbejdes en arbejdsplan.« |
| --- | --- |

»1.

(17)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

17

»2.   Uddannelsens indhold skal være let forståeligt for arbejdstagerne. De skal herved sættes i stand til at erhverve sig de nødvendige kundskaber og færdigheder med hensyn til forebyggelse og sikkerhed, især for så vidt angår:

| a) | asbests egenskaber og indvirkning på sundheden, herunder også synergivirkningerne ved rygning |
| --- | --- |

a)

asbests egenskaber og indvirkning på sundheden, herunder også synergivirkningerne ved rygning

| b) | produkttyper eller materialer, der kan formodes at indeholde asbest |
| --- | --- |

b)

produkttyper eller materialer, der kan formodes at indeholde asbest

| c) | aktiviteter, der kan medføre eksponering for asbest, og betydningen af forebyggende kontrolforanstaltninger for at formindske eksponeringen |
| --- | --- |

c)

aktiviteter, der kan medføre eksponering for asbest, og betydningen af forebyggende kontrolforanstaltninger for at formindske eksponeringen

| d) | sikre arbejdsmetoder, kontrol og værnemidler |
| --- | --- |

d)

sikre arbejdsmetoder, kontrol og værnemidler

| e) | formålet med og det rette valg af åndedrætsværn samt hermed forbundne begrænsninger og rigtig anvendelse |
| --- | --- |

e)

formålet med og det rette valg af åndedrætsværn samt hermed forbundne begrænsninger og rigtig anvendelse

| f) | nødforanstaltninger |
| --- | --- |

f)

nødforanstaltninger

| g) | procedurer for dekontaminering |
| --- | --- |

g)

procedurer for dekontaminering

| h) | bortskaffelse af affald |
| --- | --- |

h)

bortskaffelse af affald

| i) | krav om lægetilsyn. |
| --- | --- |

i)

krav om lægetilsyn.

3.   Der skal på fællesskabsplan udarbejdes praktiske retningslinjer for uddannelse af arbejdstagere, der arbejder med fjernelse af asbest.«

(18)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »Virksomhederne skal, før de udfører arbejde i form af nedrivning eller fjernelse af asbest, bevise, at de har kvalifikationer på dette område. Disse beviser udformes i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.«

18

(19)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

19

»1.   I forbindelse med enhver form for arbejde, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, og med forbehold af artikel 3, stk. 3, træffes der passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at

| a) | de områder, hvor det pågældende arbejde udføres






  i) | er tydeligt afgrænset og angivet ved skiltning |
| --- | --- | --- |

a)

de områder, hvor det pågældende arbejde udføres

i)

er tydeligt afgrænset og angivet ved skiltning

| ii) | ikke er tilgængelige for andre arbejdstagere end dem, der på grund af deres arbejde eller pligter skal indfinde sig der |
| --- | --- |

ii)

ikke er tilgængelige for andre arbejdstagere end dem, der på grund af deres arbejde eller pligter skal indfinde sig der

| iii) | er områder, hvor rygning bør undgås |
| --- | --- |

iii)

er områder, hvor rygning bør undgås

| b) | der indrettes områder, hvor arbejdstagerne kan spise og drikke uden risiko for at optage asbeststøv |
| --- | --- |

b)

der indrettes områder, hvor arbejdstagerne kan spise og drikke uden risiko for at optage asbeststøv

| c) | egnet arbejds- eller beskyttelsestøj stilles til arbejdstagernes rådighed; dette arbejds- eller beskyttelsestøj kommer ikke uden for virksomheden; det kan dog vaskes i vaskerier, som er udstyret specielt til formålet, og som er beliggende uden for virksomheden, hvis denne ikke selv foretager vask af tøjet; i så fald skal transporten foregå i lukkede beholdere |
| --- | --- |

c)

egnet arbejds- eller beskyttelsestøj stilles til arbejdstagernes rådighed; dette arbejds- eller beskyttelsestøj kommer ikke uden for virksomheden; det kan dog vaskes i vaskerier, som er udstyret specielt til formålet, og som er beliggende uden for virksomheden, hvis denne ikke selv foretager vask af tøjet; i så fald skal transporten foregå i lukkede beholdere

| d) | arbejds- eller beskyttelsestøjet anbringes adskilt fra gangtøjet |
| --- | --- |

d)

arbejds- eller beskyttelsestøjet anbringes adskilt fra gangtøjet

| e) | egnede og tilstrækkelige sanitære installationer, herunder brusere, stilles til arbejdstagernes rådighed, hvis der udføres støvende arbejde |
| --- | --- |

e)

egnede og tilstrækkelige sanitære installationer, herunder brusere, stilles til arbejdstagernes rådighed, hvis der udføres støvende arbejde

| f) | beskyttelsesudstyret anbringes på et nærmere angivet sted og kontrolleres og rengøres efter hver brug; der træffes passende foranstaltninger med henblik på at reparere eller udskifte defekt udstyr, før det atter bruges.« |
| --- | --- |

f)

beskyttelsesudstyret anbringes på et nærmere angivet sted og kontrolleres og rengøres efter hver brug; der træffes passende foranstaltninger med henblik på at reparere eller udskifte defekt udstyr, før det atter bruges.«

(20)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

20

»Ud over de foranstaltninger, som er omhandlet i stk. 1, og med forbehold af artikel 3, stk. 3, træffes der passende foranstaltninger med henblik på:«

(21)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »1. Med forbehold af artikel 3, stk. 3, træffes de i stk. 2-5 omhandlede foranstaltninger.«

21

(22)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd:

22

»2.   "2. Inden en arbejdstager udsættes for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdspladsen, skal han have adgang til en helbredsundersøgelse.

Denne undersøgelse skal omfatte en særlig undersøgelse af thorax. Bilag I indeholder praktiske retningslinjer til brug for medlemsstaterne i forbindelse med den kliniske undersøgelse. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18a vedrørende ændringer af bilag I for at tilpasse det til den tekniske udvikling..

Hvis det i behørigt begrundede undtagelsestilfælde, der involverer umiddelbare, direkte og alvorlige risici for arbejdstagernes og andre personers fysiske sundhed og sikkerhed, er påkrævet af særligt hastende årsager at handle inden for en meget kort tidsramme, anvendes proceduren i artikel 18b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.

Der skal fortsat være adgang til en sådan undersøgelse mindst én gang hvert tredje år, så længe eksponeringen varer.

Der føres i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis en personlig helbredsjournal for hver enkelt arbejdstager som omhandlet i første afsnit.«

(23)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »1. Med forbehold af artikel 3, stk. 3, træffes de i stk. 2-4 omhandlede foranstaltninger.«

23

(24)  Den nuværende tekst har følgende ordlyd: »Medlemsstaterne fører en fortegnelse over anerkendte tilfælde af asbestose og mesotheliom.«

24

---

BILAG III BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Anerkendelse af og erstatning for asbestrelaterede sygdomme

Europa-Parlamentet anmoder om, at Kommissionen efter høring af arbejdsmarkedets parter som fastsat i artikel 154 og på grundlag af artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF fremsætter et forslag til direktiv, der fastsætter minimumskrav for anerkendelse af erhvervssygdomme, heriblandt alle asbestrelaterede sygdomme, samt passende erstatning til personer, der er berørt heraf. Kommissionens forslag bør mindst omfatte følgende elementer:

| 1) | en liste over erhvervssygdomme, der berettiger til erstatning og er omfattet af forebyggende foranstaltninger, som skal anerkendes af medlemsstaterne, uden at det berører gunstigere national lovgivning, på grundlag af Kommissionens henstilling af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme og ajourført i overensstemmelse med den seneste tilgængelige videnskabelige viden |
| --- | --- |

1)

en liste over erhvervssygdomme, der berettiger til erstatning og er omfattet af forebyggende foranstaltninger, som skal anerkendes af medlemsstaterne, uden at det berører gunstigere national lovgivning, på grundlag af Kommissionens henstilling af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme og ajourført i overensstemmelse med den seneste tilgængelige videnskabelige viden

| 2) | oprettelse af kvikskranker som kontaktpunkter for berørte personer, hvor alle spørgsmål vedrørende erhvervssygdomme håndteres |
| --- | --- |

2)

oprettelse af kvikskranker som kontaktpunkter for berørte personer, hvor alle spørgsmål vedrørende erhvervssygdomme håndteres

| 3) | oprettelse af en national instans såsom en ombudsmand til at bistå ofre for erhvervssygdomme i forbindelse med anerkendelsesprocedurer samt øget støtte til og udveksling af bedste praksis med blandt andet fagforeninger og organisationer for ofre med hensyn til anerkendelsesprocedurer |
| --- | --- |

3)

oprettelse af en national instans såsom en ombudsmand til at bistå ofre for erhvervssygdomme i forbindelse med anerkendelsesprocedurer samt øget støtte til og udveksling af bedste praksis med blandt andet fagforeninger og organisationer for ofre med hensyn til anerkendelsesprocedurer

| 4) | omvendt bevisbyrde i forbindelse med anerkendelse af erhvervssygdomme eller i det mindste en effektiv forenkling af anerkendelsesproceduren ved f.eks. at anerkende, at der, såfremt der med rimelighed kan fastslås eksponering for asbest på arbejdspladsen, kan antages at foreligge en sammenhæng mellem eksponering og efterfølgende symptomer |
| --- | --- |

4)

omvendt bevisbyrde i forbindelse med anerkendelse af erhvervssygdomme eller i det mindste en effektiv forenkling af anerkendelsesproceduren ved f.eks. at anerkende, at der, såfremt der med rimelighed kan fastslås eksponering for asbest på arbejdspladsen, kan antages at foreligge en sammenhæng mellem eksponering og efterfølgende symptomer

| 5) | bestemmelser om passende erstatning for anerkendte erhvervssygdomme. |
| --- | --- |

5)

bestemmelser om passende erstatning for anerkendte erhvervssygdomme.

---

BILAG IV TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Ajourføring af direktiv 2010/31/EU — undersøgelse for asbest inden energirenovering

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 194, stk. 2, i TEUF at forelægge et forslag til ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne baseret på følgende henstilling:

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Eksisterende bygninger

Når bygninger gennemgår større renoveringsarbejder, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bygningens eller den renoverede dels energimæssige ydeevne opgraderes med henblik på at opfylde de mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 4, for så vidt dette er teknisk, funktionelt og økonomisk muligt.

Disse krav anvendes for den renoverede bygning eller bygningsenhed som helhed. Endvidere eller som et alternativ kan kravene anvendes for de renoverede bygningsdele.

Derudover træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den energimæssige ydeevne for en bygningsdel, der udgør en del af klimaskærmen og har en væsentlig indvirkning på klimaskærmens energimæssige ydeevne, opfylder mindstekravene til energimæssig ydeevne, for så vidt dette er teknisk, funktionelt og økonomisk muligt, når den nævnte bygningsdel vedligeholdes eller udskiftes.

Medlemsstaterne fastsætter disse mindstekrav til energimæssig ydeevne i overensstemmelse med artikel 4.

I forbindelse med bygninger, som gennemgår en større renovering, tilskynder medlemsstaterne til at anvende højeffektive alternative systemer, for så vidt dette er teknisk, funktionelt og økonomisk muligt, og tager hensyn til forhold vedrørende sunde indendørs klimaforhold, brandsikkerhed og risici i forbindelse med kraftig seismisk aktivitet.

Medlemsstaterne skal gøre det obligatorisk at undersøge bygninger for asbest og andre farlige materialer, inden renoveringsarbejde påbegyndes. Resultatet af undersøgelsen skal rapporteres i et certifikat, der angiver tilstedeværelse eller fravær af asbest eller andre farlige materialer. I det første tilfælde skal certifikatet specificere, hvilke typer af asbestholdige materialer der forekommer, og deres nøjagtige placering. Når resultatet af efterforskning og undersøgelse ikke kan udelukke tilstedeværelsen af asbest i et materiale, gælder forsigtighedsprincippet. Fjernelsen og bortskaffelsen af materialer, der berøres af renoveringen, skal udføres på en velordnet og sikker måde i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF, forordning (EU) nr. 305/2011 og andre relevante retsakter.«

---

BILAG V TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Undersøgelse for asbest af bygninger til salg eller udlejning

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 169, stk. 3, og artikel 114, stk. 1, i TEUF at forelægge et forslag til direktiv, der fastsætter minimumskrav til asbestcertifikater for bygninger, som er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst, og som sælges eller udlejes. Forslaget bør som minimum omfatte følgende elementer:

| 1) | En forpligtelse for ejere af bygninger (offentlige og private), der er opført før 2005 eller året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst, til at få udført en undersøgelse af bygningen med henblik på at lokalisere og identificere tilstedeværelse eller fravær af asbestholdige materialer, inden bygningen (eller en del af den) sælges eller udlejes. |
| --- | --- |

1)

En forpligtelse for ejere af bygninger (offentlige og private), der er opført før 2005 eller året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst, til at få udført en undersøgelse af bygningen med henblik på at lokalisere og identificere tilstedeværelse eller fravær af asbestholdige materialer, inden bygningen (eller en del af den) sælges eller udlejes.

| 2) | Undersøgelser må kun foretages af certificerede operatører i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og med national lovgivning og praksis og under tilsyn af et kompetent nationalt organ. |
| --- | --- |

2)

Undersøgelser må kun foretages af certificerede operatører i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og med national lovgivning og praksis og under tilsyn af et kompetent nationalt organ.

| 3) | For at beskytte brugerne eller beboerne så effektivt som muligt, skal undersøgelsen og om nødvendigt fjernelsen eller, hvis det ikke er teknisk muligt, indkapslingen foretages af kvalificerede og certificerede aktører i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og national ret og praksis og under tilsyn af et kompetent nationalt organ. |
| --- | --- |

3)

For at beskytte brugerne eller beboerne så effektivt som muligt, skal undersøgelsen og om nødvendigt fjernelsen eller, hvis det ikke er teknisk muligt, indkapslingen foretages af kvalificerede og certificerede aktører i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og national ret og praksis og under tilsyn af et kompetent nationalt organ.

| 4) | Den certificerede operatør skal indberette resultatet af undersøgelsen til ejeren, og et kompetent nationalt organ (en kvikskranke) bør udstede et certifikat, som indføres i et nationalt register, jf. punkt 5, og informere og rådgive ejere om gældende love og bestemmelser, herunder om korrekt og sikker fjernelse af asbest, som opdages, og økonomiske støttemuligheder fra relevante ESI-fonde. |
| --- | --- |

4)

Den certificerede operatør skal indberette resultatet af undersøgelsen til ejeren, og et kompetent nationalt organ (en kvikskranke) bør udstede et certifikat, som indføres i et nationalt register, jf. punkt 5, og informere og rådgive ejere om gældende love og bestemmelser, herunder om korrekt og sikker fjernelse af asbest, som opdages, og økonomiske støttemuligheder fra relevante ESI-fonde.

| 5) | Asbestcertifikaterne skal indeholde resultatet af undersøgelsen, herunder en liste over de typer af asbestholdige materialer, som er blevet fundet, deres nøjagtige placering, deres nuværende bevaringstilstand samt en meddelelse om det arbejde og den overvågning, der kræves for at undgå skader på beboernes helbred, retningslinjer for sikker fjernelse af materialerne og information om eventuelle områder af bygningen, som ikke har kunnet undersøges, eller hvor undersøgelser ikke kan udelukke forekomsten af asbest. |
| --- | --- |

5)

Asbestcertifikaterne skal indeholde resultatet af undersøgelsen, herunder en liste over de typer af asbestholdige materialer, som er blevet fundet, deres nøjagtige placering, deres nuværende bevaringstilstand samt en meddelelse om det arbejde og den overvågning, der kræves for at undgå skader på beboernes helbred, retningslinjer for sikker fjernelse af materialerne og information om eventuelle områder af bygningen, som ikke har kunnet undersøges, eller hvor undersøgelser ikke kan udelukke forekomsten af asbest.

| 6) | Certifikatet, der angiver tilstedeværelsen af asbest, bør have en passende gyldighedsperiode, der afspejler den krævede overvågning, for at undgå et behov for gentagne undersøgelser. |
| --- | --- |

6)

Certifikatet, der angiver tilstedeværelsen af asbest, bør have en passende gyldighedsperiode, der afspejler den krævede overvågning, for at undgå et behov for gentagne undersøgelser.

| 7) | Certifikaterne skal integreres i eksisterende asbestregistre, gøres tilgængelige for virksomheder og arbejdstagere, der udfører arbejde i bygningen, vedføjes som bilag til enhver salgsaftale vedrørende ejendommen og gøres tilgængelige for alle ejendommens lejere. |
| --- | --- |

7)

Certifikaterne skal integreres i eksisterende asbestregistre, gøres tilgængelige for virksomheder og arbejdstagere, der udfører arbejde i bygningen, vedføjes som bilag til enhver salgsaftale vedrørende ejendommen og gøres tilgængelige for alle ejendommens lejere.

| 8) | Der skal fastsættes effektive, forholdsmæssige og afskrækkende bøder for sælgere og udlejere af bygninger, som ikke får udført den foreskrevne undersøgelse og giver det kompetente organ meddelelse herom, inden ejendommen sælges eller udlejes. |
| --- | --- |

8)

Der skal fastsættes effektive, forholdsmæssige og afskrækkende bøder for sælgere og udlejere af bygninger, som ikke får udført den foreskrevne undersøgelse og giver det kompetente organ meddelelse herom, inden ejendommen sælges eller udlejes.

| 9) | Der skal fastsættes passende erstatningsordninger for tilfælde af manglende overholdelse. |
| --- | --- |

9)

Der skal fastsættes passende erstatningsordninger for tilfælde af manglende overholdelse.

Det kompetente nationale organ offentliggør en liste over certificerede operatører som omhandlet i første afsnit, nr. 2).

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Europas medier i det digitale årti

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167 og 173, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167 og 173,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11,

| — | der henviser til protokol nr. 29 om offentlig radio- og TV-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Amsterdamprotokollen), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 29 om offentlig radio- og TV-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Amsterdamprotokollen),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF (COM(2020)0825),

| — | der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (COM(2020)0842),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. december 2020 om styrkelse af modstandsdygtigheden og imødegåelse af hybride trusler, herunder desinformation i forbindelse med covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. december 2020 om styrkelse af modstandsdygtigheden og imødegåelse af hybride trusler, herunder desinformation i forbindelse med covid-19-pandemien,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7. juni 2019 om forbedring af den grænseoverskridende udbredelse af europæiske audiovisuelle produktioner med vægt på samproduktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7. juni 2019 om forbedring af den grænseoverskridende udbredelse af europæiske audiovisuelle produktioner med vægt på samproduktioner,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2021 med titlen »Europa-Kommissionens vejledning om styrkelse af adfærdskodeksen om desinformation« (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2021 med titlen »Europa-Kommissionens vejledning om styrkelse af adfærdskodeksen om desinformation« (COM(2021)0262),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. december 2018 om styrkelse af europæisk indhold i den digitale økonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. december 2018 om styrkelse af europæisk indhold i den digitale økonomi,

| — | der henviser til den internationale rangliste for pressefrihed, som offentliggøres af Journalister uden Grænser, og til ranglisterne fra Observatoriet for Mediepluralisme under Center for Mediepluralisme og Mediefrihed ved Det Europæiske Universitetsinstitut fra juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale rangliste for pressefrihed, som offentliggøres af Journalister uden Grænser, og til ranglisterne fra Observatoriet for Mediepluralisme under Center for Mediepluralisme og Mediefrihed ved Det Europæiske Universitetsinstitut fra juli 2020,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked (2) (»direktivet om ophavsret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked (2) (»direktivet om ophavsret«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (4),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2020 om beskyttelse af et frit og pluralistisk mediesystem, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2020 om beskyttelse af et frit og pluralistisk mediesystem,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 3. december 2020 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering, (COM(2020)0784, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 3. december 2020 om Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering, (COM(2020)0784,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. december 2020 om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. december 2020 om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020)0790),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 med titlen »Optimering af EU’s innovative potentiale: En handlingsplan for intellektuel ejendomsret til støtte for EU’s genopretning og modstandsdygtighed« (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 med titlen »Optimering af EU’s innovative potentiale: En handlingsplan for intellektuel ejendomsret til støtte for EU’s genopretning og modstandsdygtighed« (COM(2020)0760),

| — | der henviser til bestemmelserne vedrørende medier i den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog af 1. marts 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne vedrørende medier i den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog af 1. marts 1998,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 5. december 2018 med titlen »Handlingsplan for bekæmpelse af desinformation« (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 5. december 2018 med titlen »Handlingsplan for bekæmpelse af desinformation« (JOIN(2018)0036),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 6. april 2016 med titlen »Fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler: Den Europæiske Unions indsats«(JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 6. april 2016 med titlen »Fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler: Den Europæiske Unions indsats«(JOIN(2016)0018),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (5),

| — | der henviser til de digitale mål for 2030 i Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

der henviser til de digitale mål for 2030 i Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 26. maj 2020 om området kultur og audiovisuelle medier, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 26. maj 2020 om området kultur og audiovisuelle medier,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. december 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. december 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. november 2013 om mediefrihed og -pluralisme i det digitale miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. november 2013 om mediefrihed og -pluralisme i det digitale miljø,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (6),

| — | der henviser til forslag af 30. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 30. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (COM(2018)0366),

| — | der henviser til det af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender bestilte studie fra juli 2020 om journalisters sikkerhed og bekæmpelse af korruption i EU (»Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU«), |
| --- | --- |

—

der henviser til det af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender bestilte studie fra juli 2020 om journalisters sikkerhed og bekæmpelse af korruption i EU (»Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU«),

| — | der henviser til Det Europæiske Audiovisuelle Observatoriums rapport fra juni 2020 med titlen »IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19« (den europæiske audiovisuelle industri under covid-19-pandemien), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Audiovisuelle Observatoriums rapport fra juni 2020 med titlen »IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19« (den europæiske audiovisuelle industri under covid-19-pandemien),

| — | der henviser til betænkning af 3. januar 2020 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling med titlen »Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe« (trusler mod mediefriheden og journalisters sikkerhed i Europa), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning af 3. januar 2020 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling med titlen »Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe« (trusler mod mediefriheden og journalisters sikkerhed i Europa),

| — | der henviser til rapport af juli 2020 fra Centret for mediepluralisme og mediefrihed med titlen »Media Pluralism Monitor 2020 Results«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af juli 2020 fra Centret for mediepluralisme og mediefrihed med titlen »Media Pluralism Monitor 2020 Results«,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0278/2021),

| A. | der henviser til, at begrebet »nyhedsmedier« i denne betænkning skal forstås som omfattende alle redaktionelle medier såsom TV-, radio- og forlagsbranchen, herunder aviser, tidsskrifter og digitale medier; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at begrebet »nyhedsmedier« i denne betænkning skal forstås som omfattende alle redaktionelle medier såsom TV-, radio- og forlagsbranchen, herunder aviser, tidsskrifter og digitale medier;

| B. | der henviser til, at begrebet »audiovisuelle sektorer« i denne betænkning skal forstås som omfattende radio- og TV-sektoren samt audio-, video- og multimediesektoren og -brancherne i al deres forskelligartethed, herunder biografer og andre fysiske mødesteder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at begrebet »audiovisuelle sektorer« i denne betænkning skal forstås som omfattende radio- og TV-sektoren samt audio-, video- og multimediesektoren og -brancherne i al deres forskelligartethed, herunder biografer og andre fysiske mødesteder;

| C. | der henviser til, at udtrykkene »medier« og »mediesektoren« i denne betænkning omfatter både nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udtrykkene »medier« og »mediesektoren« i denne betænkning omfatter både nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor;

| D. | der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer, som nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor er en integreret og afgørende del af, er blandt dem, der er blevet hårdest ramt af konsekvenserne af covid-19, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder; der henviser til, at disse sektorer også forventes at komme sig i et langsommere tempo end økonomien generelt; der henviser til, at konsekvenserne af pandemien har påvirket de forskellige aktører i nyhedsmediesektoren og de audiovisuelle sektorer og brancher forskelligt, og at de derfor står over for forskellige udfordringer, som der skal tages hånd om med skræddersyede foranstaltninger for at overvinde krisen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer, som nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor er en integreret og afgørende del af, er blandt dem, der er blevet hårdest ramt af konsekvenserne af covid-19, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder; der henviser til, at disse sektorer også forventes at komme sig i et langsommere tempo end økonomien generelt; der henviser til, at konsekvenserne af pandemien har påvirket de forskellige aktører i nyhedsmediesektoren og de audiovisuelle sektorer og brancher forskelligt, og at de derfor står over for forskellige udfordringer, som der skal tages hånd om med skræddersyede foranstaltninger for at overvinde krisen;

| E. | der henviser til, at de audiovisuelle sektorer er blevet hårdt ramt og har lidt et massivt indtægtstab — et fald på næsten 70 % af billetindtægterne for biografer og distributører i 2020, som har medført et samlet fald i indtægterne på 4 mia. EUR (9), et fald på 30 % i aktiviteterne for produktioner og et fuldstændigt stop for samproduktioner — hvilket truer deres evne til at komme på ret køl og udgør en udfordring for finansieringen og udbredelsen af europæiske film og europæisk kultur (10); der henviser til, at disse sektorer står over for særlige udfordringer, herunder en stigning i driftsomkostningerne som følge af strengere sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de audiovisuelle sektorer er blevet hårdt ramt og har lidt et massivt indtægtstab — et fald på næsten 70 % af billetindtægterne for biografer og distributører i 2020, som har medført et samlet fald i indtægterne på 4 mia. EUR (9), et fald på 30 % i aktiviteterne for produktioner og et fuldstændigt stop for samproduktioner — hvilket truer deres evne til at komme på ret køl og udgør en udfordring for finansieringen og udbredelsen af europæiske film og europæisk kultur (10); der henviser til, at disse sektorer står over for særlige udfordringer, herunder en stigning i driftsomkostningerne som følge af strengere sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger;

| F. | der henviser til, at biografer og filmfestivaler spiller en central rolle i det europæiske audiovisuelle økosystem, navnlig for så vidt angår distribution, men også med hensyn til den seeroplevelse, de giver europæerne; der henviser til, at de igangværende sundhedsforanstaltninger forhindrer disse fysiske mødesteder i at fungere på fuld styrke, hvis de overhovedet kan fungere; der henviser til, at i områder, hvor biograferne er genåbnet, vender publikum tilbage i antal, der er sammenlignelige med tiden inden pandemien; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at biografer og filmfestivaler spiller en central rolle i det europæiske audiovisuelle økosystem, navnlig for så vidt angår distribution, men også med hensyn til den seeroplevelse, de giver europæerne; der henviser til, at de igangværende sundhedsforanstaltninger forhindrer disse fysiske mødesteder i at fungere på fuld styrke, hvis de overhovedet kan fungere; der henviser til, at i områder, hvor biograferne er genåbnet, vender publikum tilbage i antal, der er sammenlignelige med tiden inden pandemien;

| G. | der henviser til, at pandemien har resulteret i et pludseligt stop for investeringer i reklamer, som udgør en vigtig indtægtskilde for mediesektoren; der henviser til, at nyhedsmediernes reklameindtægter ifølge tidlige skøn er faldet med 20-80 % (11); der henviser til, at medieorganisationer, navnlig SMV'er, ofte står over for likviditetsproblemer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at pandemien har resulteret i et pludseligt stop for investeringer i reklamer, som udgør en vigtig indtægtskilde for mediesektoren; der henviser til, at nyhedsmediernes reklameindtægter ifølge tidlige skøn er faldet med 20-80 % (11); der henviser til, at medieorganisationer, navnlig SMV'er, ofte står over for likviditetsproblemer;

| H. | der henviser til, at hele spændvidden af organisationer og virksomheder i nyhedsmediesektoren strækker sig fra freelancere som journalister og tekniske medarbejdere til offentlige radio- og TV-selskaber og store mediekonglomerater med en høj grad af vertikal integration, små lokale og regionale nyhedsmedier og en bred vifte af nonprofitorganisationer; der henviser til, at de fleste medlemsstater er kendetegnet ved en høj grad af markedskoncentration med monopoler eller oligopoler inden for radio- og TV-sektoren, oligopoler inden for avisbranchen og betydelig konkurrence inden for udgivelse af tidsskrifter og bøger (12); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at hele spændvidden af organisationer og virksomheder i nyhedsmediesektoren strækker sig fra freelancere som journalister og tekniske medarbejdere til offentlige radio- og TV-selskaber og store mediekonglomerater med en høj grad af vertikal integration, små lokale og regionale nyhedsmedier og en bred vifte af nonprofitorganisationer; der henviser til, at de fleste medlemsstater er kendetegnet ved en høj grad af markedskoncentration med monopoler eller oligopoler inden for radio- og TV-sektoren, oligopoler inden for avisbranchen og betydelig konkurrence inden for udgivelse af tidsskrifter og bøger (12);

| I. | der henviser til, at mediesektoren ud over konsekvenserne af pandemien står over for relevante udfordringer i forbindelse med den digitale omstilling og dens indvirkning på sektorens overordnede forretningsmodel; der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at etablere et sikkert, retfærdigt og konkurrencedygtigt onlinemiljø, som også beskytter borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen skal fremme omstillingen til nye forretningsmodeller for audio- og audiovisuelle medier på det digitale område; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mediesektoren ud over konsekvenserne af pandemien står over for relevante udfordringer i forbindelse med den digitale omstilling og dens indvirkning på sektorens overordnede forretningsmodel; der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at etablere et sikkert, retfærdigt og konkurrencedygtigt onlinemiljø, som også beskytter borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen skal fremme omstillingen til nye forretningsmodeller for audio- og audiovisuelle medier på det digitale område;

| J. | der henviser til, at velfinansierede og uafhængige nyhedsmedier af høj kvalitet og professionel journalistik er afgørende for mediefriheden og pluralismen og derfor udgør en bærende søjle for demokratiet og retsstaten; der henviser til, at mediefriheden er blevet alvorligt indskrænket gennem det seneste årti; der henviser til, at covid-19-krisen har øget vigtigheden af journalistik af høj kvalitet, som kan oplyse borgerne og styrke deres evne til kritisk tænkning; der henviser til, at det er nødvendigt atter at skabe balance i informationsøkosystemet fra gatekeepere til medier; der henviser til, at alt skal sættes ind på at sikre mediesektorens robusthed og uafhængighed af økonomisk og politisk pres og på at øge mediefriheden og pluralismen (13) samt fremme bedre standarder inden for sektoren, både offline og online, og garantere journalisters og informationskilders sikkerhed; der henviser til, at gennemsigtighed i finansieringen af medier er et væsentligt element med hensyn til at fremme borgernes tillid; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at velfinansierede og uafhængige nyhedsmedier af høj kvalitet og professionel journalistik er afgørende for mediefriheden og pluralismen og derfor udgør en bærende søjle for demokratiet og retsstaten; der henviser til, at mediefriheden er blevet alvorligt indskrænket gennem det seneste årti; der henviser til, at covid-19-krisen har øget vigtigheden af journalistik af høj kvalitet, som kan oplyse borgerne og styrke deres evne til kritisk tænkning; der henviser til, at det er nødvendigt atter at skabe balance i informationsøkosystemet fra gatekeepere til medier; der henviser til, at alt skal sættes ind på at sikre mediesektorens robusthed og uafhængighed af økonomisk og politisk pres og på at øge mediefriheden og pluralismen (13) samt fremme bedre standarder inden for sektoren, både offline og online, og garantere journalisters og informationskilders sikkerhed; der henviser til, at gennemsigtighed i finansieringen af medier er et væsentligt element med hensyn til at fremme borgernes tillid;

| K. | der henviser til, at nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor varetager en livsvigtig rolle ved at fremme modstandsdygtighed og inklusivitet i vore demokratiske samfund samt kulturel mangfoldighed og mediepluralisme; der henviser til, at værdikæden for nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor består af en række aktører og virksomheder, der producerer, sender eller viser indhold, som ofte er baseret på intellektuelle ejendomsrettigheder, og at disse sektorer, der hovedsageligt består af SMV'er, bidrager til at fremme, styrke og nære Europas kulturelle, sproglige, sociale og politiske mangfoldighed; der henviser til, at struktureringen af den europæiske audiovisuelle sektor og mediesektor til en konkurrencedygtig industri derfor bør gå hånd i hånd med fremme af kulturel mangfoldighed og markedsadgang for mindre aktører; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor varetager en livsvigtig rolle ved at fremme modstandsdygtighed og inklusivitet i vore demokratiske samfund samt kulturel mangfoldighed og mediepluralisme; der henviser til, at værdikæden for nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor består af en række aktører og virksomheder, der producerer, sender eller viser indhold, som ofte er baseret på intellektuelle ejendomsrettigheder, og at disse sektorer, der hovedsageligt består af SMV'er, bidrager til at fremme, styrke og nære Europas kulturelle, sproglige, sociale og politiske mangfoldighed; der henviser til, at struktureringen af den europæiske audiovisuelle sektor og mediesektor til en konkurrencedygtig industri derfor bør gå hånd i hånd med fremme af kulturel mangfoldighed og markedsadgang for mindre aktører;

| L. | der henviser til, at sektorstrategien i handlingsplanen for medier og den audiovisuelle sektor bør være så holistisk som muligt og fuldt ud udnytte alle tilgængelige midler til at tilskynde til investeringer i nyheds- og forlagsbranchen samt i den audiovisuelle sektor; der henviser til, at planens mål bør være at fremme kulturel, kunstnerisk og industriel mangfoldighed på tværs af værdikæder; der henviser til, at de foranstaltninger, der er fastsat i planen, bør bygge videre på det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester (AVMS-direktivet) og på Media-delen af programmet Et Kreativt Europa for at støtte den lovlige adgang til og tilgængeligheden af biograffilm og audiovisuelle værker i hele Europa med henblik på at levere kulturelt mangfoldigt kvalitetsindhold til publikum; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at sektorstrategien i handlingsplanen for medier og den audiovisuelle sektor bør være så holistisk som muligt og fuldt ud udnytte alle tilgængelige midler til at tilskynde til investeringer i nyheds- og forlagsbranchen samt i den audiovisuelle sektor; der henviser til, at planens mål bør være at fremme kulturel, kunstnerisk og industriel mangfoldighed på tværs af værdikæder; der henviser til, at de foranstaltninger, der er fastsat i planen, bør bygge videre på det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester (AVMS-direktivet) og på Media-delen af programmet Et Kreativt Europa for at støtte den lovlige adgang til og tilgængeligheden af biograffilm og audiovisuelle værker i hele Europa med henblik på at levere kulturelt mangfoldigt kvalitetsindhold til publikum;

| M. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne bør indføre foranstaltninger med henblik på at sikre, at medierne er baseret på offentlige værdier og er åbne, demokratiske, bæredygtige og inklusive miljøer, hvor flere kvinder, personer, der tilhører racemæssige og etniske mindretal, migranter og flygtninge, medlemmer af LGBTIQ+-samfund og personer med handicap beklæder kreative og ledende stillinger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne bør indføre foranstaltninger med henblik på at sikre, at medierne er baseret på offentlige værdier og er åbne, demokratiske, bæredygtige og inklusive miljøer, hvor flere kvinder, personer, der tilhører racemæssige og etniske mindretal, migranter og flygtninge, medlemmer af LGBTIQ+-samfund og personer med handicap beklæder kreative og ledende stillinger;

| N. | der henviser til, at medlemsstaterne som følge af covid-19-krisen oplevede forsinkelser med gennemførelsen af direktivet om ophavsret, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer (14), og AVMS-direktivet; der henviser til, at medlemsstaterne bør udnytte sådanne forsinkelser til i deres gennemførelse af loven at integrere dristige løsninger til håndtering af de udfordringer inden for den audiovisuelle sektor i Europa, der er opstået som følge af krisen, eller som krisen har forværret yderligere, såsom vederlag til ophavsmænd for onlineudnyttelse af deres værker og globale platformes finansielle investeringer i lokal produktion; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at medlemsstaterne som følge af covid-19-krisen oplevede forsinkelser med gennemførelsen af direktivet om ophavsret, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer (14), og AVMS-direktivet; der henviser til, at medlemsstaterne bør udnytte sådanne forsinkelser til i deres gennemførelse af loven at integrere dristige løsninger til håndtering af de udfordringer inden for den audiovisuelle sektor i Europa, der er opstået som følge af krisen, eller som krisen har forværret yderligere, såsom vederlag til ophavsmænd for onlineudnyttelse af deres værker og globale platformes finansielle investeringer i lokal produktion;

| O. | der henviser til, at nyhedsmediesektoren og radio- og TV-sektoren begge ville have gavn af en mere sammenhængende og holistisk tilgang; der henviser til, at Kommissionen har bebudet sin hensigt om at fremlægge en mediefrihedslov; der henviser til, at den bør bygge på allerede eksisterende initiativer såsom handlingsplanen for demokrati, handlingsplanen for medier og den audiovisuelle sektor, retsakten om digitale tjenester og retsakten om digitale markeder og ikke primært fokusere på ny lovgivning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nyhedsmediesektoren og radio- og TV-sektoren begge ville have gavn af en mere sammenhængende og holistisk tilgang; der henviser til, at Kommissionen har bebudet sin hensigt om at fremlægge en mediefrihedslov; der henviser til, at den bør bygge på allerede eksisterende initiativer såsom handlingsplanen for demokrati, handlingsplanen for medier og den audiovisuelle sektor, retsakten om digitale tjenester og retsakten om digitale markeder og ikke primært fokusere på ny lovgivning;

| P. | der henviser til, at territorielle og eksklusive licensrettigheder er vitale for filmbranchen og den audiovisuelle sektor for at bevare og sikre deres kreativitet, finansiering, frihed og langsigtede holdbarhed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at territorielle og eksklusive licensrettigheder er vitale for filmbranchen og den audiovisuelle sektor for at bevare og sikre deres kreativitet, finansiering, frihed og langsigtede holdbarhed;

| Q. | der henviser til, at informations- og kommunikationspolitikkerne skal sørge for at gøre indholdet tilgængeligt for personer med sensoriske funktionsnedsættelser således som fastsat i de forskellige EU-direktiver; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at informations- og kommunikationspolitikkerne skal sørge for at gøre indholdet tilgængeligt for personer med sensoriske funktionsnedsættelser således som fastsat i de forskellige EU-direktiver;

Genopretning og støtte

| 1. | fremhæver konsekvenserne af den økonomiske afmatning og gentager på det kraftigste sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at øge den støtte, der er tilgængelig for nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor og de kulturelle og kreative sektorer i bredere forstand med særlig fokus på SMV'er; mener, at bevillingerne til nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor i forskellige programmer under den flerårige finansielle ramme (FFR) bør øges; bemærker behovet for, at EU og medlemsstaterne støtter disse sektorer, og opfordrer Kommissionen til kraftigt at tilskynde medlemsstaterne til at øge støtten til dem fra de midler, de stiller til rådighed gennem deres godkendte nationale genopretningsplaner, således at de fuldt ud kan komme på ret køl efter pandemien, blive mere bæredygtige og fortsætte deres grønne og digitale omstilling; mener, at man i alle disse initiativer bør være særligt opmærksom på lokale og regionale medier og på nyhedsmedier, der opererer på små markeder; understreger behovet for gennemsigtige og åbne støttemekanismer for at bevare mediernes uafhængighed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over lanceringen af »NEWS«-initiativet for nyhedsmedierne, herunder forslaget om oprettelsen af et europæisk forum for nyhedsmedier, der bør være så inklusivt som muligt og føre til grundlige drøftelser med de relevante sektorer om deres igangværende forandringer; opfordrer Kommissionen til at videreudvikle dette initiativ og gøre det permanent, hvis interessenterne anmoder herom; glæder sig over, at dette initiativ vil blive støttet af forskellige FFR-programmer; understreger imidlertid behovet for at udvikle et fuldt overblik over initiativet for at sikre, at EU-midlerne anvendes korrekt; gentager på det kraftigste sin flere gange fremsatte opfordring til at etablere en permanent EU-fond for nyhedsmedier for at styrke uafhængig nyhedsdækning, sikre uafhængighed for europæiske journalister og journalistik samt garantere pressefriheden; understreger, at kapacitetsopbygningstjenester, der vil supplere initiativet »NEWS«, også bør have fokus på lokale og regionale medier; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over oprettelsen af et skræddersyet interaktivt værktøj, der kan hjælpe medieorganisationer med at få adgang til finansieringsmuligheder på både nationalt plan og EU-plan; mener, at især mindre medieorganisationer kunne have stor gavn af skræddersyet uddannelse og støtte; understreger, at et sådant værktøj skal være brugervenligt og desuden tilbyde passende teknisk støtte gennem hele ansøgningsprocessen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over vedtagelsen af det nye program Et Kreativt Europa og fremhæver relevansen heraf, og glæder sig over indførelsen af nye tiltag under det omarbejdede tværsektorielle spor med fokus på at styrke mediefrihed, kvalitetsjournalistik og mediekendskab; mener, at adgang til denne støtte og hurtig tilvejebringelse heraf er afgørende; mener imidlertid, at den til rådighed stående støtte er utilstrækkelig i betragtning af sektorens økonomiske behov; opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at anvende den finansiering, der er til rådighed for nyhedsmediesektoren under det eksisterende tværsektorielle spor i indeværende programmeringsperiode; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at der i de audiovisuelle sektorer er et tvingende behov for stærk og holdbar støtte via de forskellige EU-finansieringsprogrammer såsom Horisont Europa, Media-sporet under Et Kreativt Europa og samhørighedsfondene; minder om, at de administrative hindringer med hensyn til adgangen til midler bør reduceres, og at der bør tilvejebringes større fleksibilitet for ansøgere, navnlig SMV'er, der udgør langt størstedelen af interessenterne inden for sektoren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at der med Media-programmet under Et Kreativt Europa bør tilsigtes balance i finansieringen mellem medlemsstaterne samt mellem de forskellige spor og genrer, programmet støtter; minder om, at det er afgørende for sektoren, at medlemsstaterne plejer et økosystem af uafhængige aktører som en vigtig drivkraft for mangfoldig kreativitet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over etableringen af et lighedsbaseret pilotinitiativ gennem InvestEU, der vil kunne støtte nyhedsmediesektoren på innovative måder; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige økonomiske midler til dette pilotinitiativ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at visse dele af medieøkosystemet ikke er omfattet af de nuværende støtteordninger; opfordrer Kommissionen til fortsat at afsøge mulighederne for skræddersyede støtteordninger til nyhedsmedier samt at overveje muligheden af at skabe sådanne forsikringsgarantier for audiovisuel samproduktion; opfordrer indtrængende til, at medlemsstater med ringe audiovisuel produktionskapacitet nyder særlig bevågenhed i alle støtteforanstaltninger; understreger fordelene ved, at medlemsstaterne udveksler bedste praksis med hinanden med hensyn til at støtte det audiovisuelle økosystem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at anerkende den enestående karakter af Euranet Plus som et uafhængigt radionetværk, der med succes formår at slå bro over informationskløften mellem EU og borgerne ved at styrke forståelsen af og fremme debatten om alle dele af EU's politiske beslutningstagning; opfordrer til en fornyelse af Euranet Plus' nuværende kernefinansiering i form af en aftale om et overgangstilskud for mindst to år, så der kan udvikles en langsigtet strategisk plan med henblik på yderligere udvikling af netværket ved udgangen af 2027, med henblik på at det kan udvide sin medlemsskare og geografiske og sproglige dækning, forberede sig på den digitale omstilling og investere i yderligere forbedringer af sine produkter og tjenester; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af finansieringsstøtte til nyhedsmedier i EU, udarbejde retningslinjer og lette udvekslingen af information og bedste praksis om offentlige finansieringsmekanismer mellem medlemsstaterne; gentager, at undersøgelsen bør udføres af uafhængige organer; minder om medlemsstaternes ansvar med hensyn til politikker for kultur, uddannelse, ungdom og medier og, mere specifikt, finansieringsmekanismer på disse områder, som skal være klare og gennemsigtige; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at mindretalsmedierne ikke kan konkurrere med flertalsmedierne i generelle ordninger, og anmoder medlemsstaterne om at støtte produktion af indhold på regionale sprog og mindretalssprog samt omfattende udbredelse heraf på forskellige platforme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at LUMIERE VOD-databasen og andre af Det Europæiske Audiovisuelle Observatoriums databaser indsamler fyldige oplysninger om oprindelsen af indholdet på VOD-platforme, men at der ikke findes nogen oplysninger om tilstedeværelsen af undertekster, tegnsprogstolkning eller andre sprog, der anvendes på de forskellige medier; mener, at disse data er af afgørende betydning, eftersom de tjener som grundlag for udformningen og overvågningen af EU's audiovisuelle politikker, og også med hensyn til at fremme tilgængeligheden i VOD-sektoren for personer med sensoriske afvigelser; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at skattepolitikker er et afgørende instrument, der kan fremme mediernes og de kulturelle og kreative sektorers genopretning og modstandsdygtighed og bidrage til at fremme investeringer i disse sektorer; tilskynder medlemsstater med tilstrækkeligt skattemæssigt råderum til at bidrage til at styrke produktionen, distributionen og forbruget af nyhedsmedier og audiovisuelle værker, herunder biografbesøg, ved hjælp af skattemæssige og økonomiske incitamenter, som fremmer dette, idet de også tager hensyn til forskellene mellem fysiske lokaliteter og onlinemiljøet, især hvad deres respektive vedligeholdelsesomkostninger angår; glæder sig over Kommissionens meddelelse om yderligere økonomisk støtte til det europæiske netværk af biografer; opfordrer Kommissionen til at lette udvekslingen af god praksis mellem medlemsstaterne for at understøtte konkurrenceevnen i mediebranchen og den audiovisuelle sektor; understreger dog, at særlige skattepolitiske tiltag bør sikre lige vilkår for alle medieudviklere og ikke må være til skade for SMV'er og freelancere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at støtte til styrkelse af uafhængige medier og af medie- og informationskendskab også bør være en integreret del af EU's udenrigspolitik; |
| --- | --- |

14.

Sikring af lige vilkår

| 15. | henleder opmærksomheden på, at den nuværende krise risikerer at fremskynde konsolideringen af nyhedsmedier, navnlig i medlemsstaterne, hvilket kan gå ud over mediepluralismen og informationens kvalitet og upartiskhed, navnlig på mindre markeder, hvor udvalget i forvejen er begrænset; anerkender imidlertid, at konkurrencevilkårene ændrer sig hastigt i mediesektoren og den audiovisuelle sektor, og advarer om, at selv om fusioner kan være en sidste udvej til at undgå, at mindre aktører går konkurs, må sådanne konsolideringer ikke accepteres som en norm; anmoder derfor konkurrencemyndighederne om fortsat at være årvågne og overveje de langsigtede konsekvenser af fusioner og opkøb, ikke blot på markedsandele, men også på den sproglige og kulturelle mangfoldighed; opfordrer samtidig Kommissionen til i højere grad at tage udviklingen inden for det digitale konkurrencemiljø i betragtning, således at medieaktørerne i EU fortsat kan konkurrere og spille en betydelig rolle på langt sigt; understreger, at nye medier kan spille en konstruktiv og aktiv rolle på mindre markeder og i lande og regioner med en ringe grad af mediefrihed ved at give adgang til uafhængig nyhedsdækning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker med bekymring, at globale onlineplatforme har en voldsomt forstyrrende indvirkning på mediesektoren, da de dominerer data- og reklamemarkedet og har ændret publikums forbrugsmønstre radikalt; fremhæver behovet for lige konkurrencevilkår; understreger i denne forbindelse, at den nuværende lovgivning ikke fuldt ud tilvejebringer et retfærdigt miljø for centrale spørgsmål i onlineøkosystemet, såsom dataadgang og -gennemsigtighed, ansvar for platforme og algoritmer og reklameregler, navnlig for så vidt angår politiske reklame på internettet, som alt sammen er afgørende for at sikre, at europæiske medier og audiovisuelle interessenter kan konkurrere på retfærdig vis med disse platforme; er bekymret over platformenes forretningspraksis med at fjerne eller manipulere lovligt indhold, der gøres tilgængeligt under en medietjenesteudbyders redaktionelle ansvar, og som er underlagt specifikke standarder og tilsyn; mener, at der snarest muligt bør vedtages lovgivning med relevante bestemmelser, navnlig de fremtidige retsakter om henholdsvis digitale tjenester og digitale markeder, samt en væsentligt styrket adfærdskodeks for desinformation, med henblik på at afhjælpe disse mangler; bemærker, at borgerne i stigende grad henter nyheder og forskelligt indhold via tredjepartsplatforme såsom sociale netværk og nyhedsaggregatorer; fremhæver samtidig, at informeret benyttelse af onlineplatforme også gør mennesker i stand til at tilgå information, navnlig i lande og regioner med en lav grad af mediefrihed; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender behovet for ambitiøse, klare og juridisk bindende foranstaltninger til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder onlinepiratvirksomhed, og til effektiv tackling af alle former for omgåelse; mener, at piratvirksomheds negative indvirkning på Europas kultur- og medielandskab skal tackles med praktiske værktøjer såsom — hvis det er relevant — brug af dynamiske påbud, øjeblikkelig fjernelse af indhold efter anmeldelse og præcisering af de retlige bestemmelser, som gælder for tjenester, der poster hyperlinks til websteder, hvor der gives adgang til ophavsretligt beskyttede værker uden rettighedsindehaverens samtykke; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gennemføre artikel 18 i direktivet om ophavsret og indføre mekanismer, der vil generere et passende og forholdsmæssigt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere for anvendelsen af deres værker og fremførelser på alle medier, navnlig onlinemedier; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at sikring af mere lige vilkår, hvor ophavsret og intellektuelle ejendomsrettigheder respekteres, vil bidrage til at styrke mediesektorens økonomiske komponent, redde tusindvis af job og beskytte og fremme Europas rige kulturelle og sproglige mangfoldighed; mener, at det for at sikre lige vilkår og et ensartet beskyttelsesniveau for ophavsmænd og retssikkerhed for forbrugere og rettighedshavere er vigtigt med en hurtig gennemførelse og effektiv håndhævelse af alle bestemmelser i AVSM-direktivet og direktivet om ophavsret; understreger i denne forbindelse vigtigheden af yderligere at styrke beskyttelsen af brugere af videodelingsplatforme, navnlig mindreårige, mod skadeligt indhold ved at fremme koordinerede forebyggende foranstaltninger og ved effektivt at gennemføre den eksisterende lovgivning, herunder direktivet om audiovisuelle medietjenester; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge udviklingen i denne henseende og opfordrer den til at undersøge, hvordan mediesektoren kan bistås med hensyn til den nye beslægtede rettighed for at muliggøre retfærdige forhandlinger med platforme; bemærker, at Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA) bør få en styrket rolle og kapacitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | erkender, at nyhedsmedier på mindre markeder, herunder lokale, regionale og nichemedier, står over for særlige vanskeligheder, idet de har begrænsede indtægter og ikke er rentable efter de nuværende forretningsmodeller, og idet de ikke ligesom medier på større markeder kan indføre nye modeller; fremhæver fremkomsten af »nyhedsørkener«, der kan have en betydelig negativ indvirkning på den kulturelle og sproglige mangfoldighed; mener derfor, at der er et behov for offentlige finansieringsordninger, som fuldt ud respekterer redaktionel uafhængighed og er baseret på armslængdeprincippet, koblet med uhindret adgang til reklamemarkedet; understreger, at EU bør støtte grænseoverskridende samarbejde og styrke mangfoldigheden på markederne for på den måde at imødegå udfordringer med fragmentering og nationalt fokus; mener, at det er afgørende, at alle genopretningsmidler, der er øremærket til medierne og kanaliseres gennem medlemsstaterne, gøres betingede af en proces, der garanterer en retfærdig og objektiv fordeling til støtte for uafhængig journalistik af høj kvalitet, og at Kommissionen navnlig bør fremhæve støtte til medieorganisationer i medlemsstater, hvor uafhængige medier står over for et særligt finansielt og politisk pres, herunder medlemsstater, hvor aktuelle bekymringer med hensyn til retsstaten rejser tvivl om statens evne til at yde upartisk støtte til journalistik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver vigtigheden af det dobbelte system med offentlige og kommercielle medier i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at sikre stabil, åben, gennemsigtig og tilstrækkelig finansiering til public service-medier på en flerårig basis med henblik på at garantere deres uafhængighed af pres fra statsligt og politisk hold og af markedspres for på den måde at sikre et mangfoldigt europæisk medielandskab; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver vigtigheden af, at alle EU-borgere har adgang til information og nyhedsmedier på deres respektive sprog; mener, at der bør være en fyldigere dækning af EU i nyhederne for at informere borgerne om Unionens virksomhed; gentager sin støtte til de nyhedsmedier, der har truffet det redaktionelle valg at dække europæiske anliggender; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at støtte fremvæksten af et ægte europæisk medieøkosystem; påpeger desuden fordelene ved alternative lokalsamfundsstyrede finansieringsmekanismer såsom »for medierne og af medierne« med uafhængige bestyrelser, der fungerer ved hjælp af et kaskadesystem (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at det er afgørende at garantere offentlige mediers finansielle bæredygtighed og sikre og bevare private og offentlige mediers uafhængighed af enhver intern og ekstern politisk og økonomisk indblanding, uanset om den kommer fra regeringer, magtfulde interessegrupper, tredjelande eller andre eksterne aktører; anerkender, at visse medlemsstater står i en særlig situation, idet de er eksponerede for geopolitiske trusler som følge af fremmede magters indblanding i deres informationsrum, herunder gennem mediefinansiering; mener, at det mest virksomme modsvar er et mere robust medielandskab med stabile og pålidelige indtægtsstrømme; mener, at øgede forpligtelser til gennemsigtighed og faktatjek er af afgørende betydning, og glæder sig derfor over initiativerne til overvågning af medieejerskab og mediepluralisme; opfordrer Kommissionen til at sikre en mere omfattende overvågning af den politiske økonomi i nyhedsmediesektoren i EU og i den europæiske naboskabs- og udvidelsesregion; |
| --- | --- |

22.

| 23. | advarer mod usikre ansættelsesforhold, herunder falsk selvstændighed, i journalisterhvervet og opfordrer til at vedtage passende foranstaltninger, der kan bidrage til at sikre journalister en rimelig indkomst og en stærk social sikring; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er dybt bekymret over den statslige bemægtigelse af medierne i visse medlemsstater, der drives af skævvridninger af mediemarkedet og koncentration af ejerskab, og over misbruget af reguleringsmæssige værktøjer til at opbygge en statsafhængig mediesektor på bekostning af kritisk journalistik af almen interesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at EU kan bidrage til at sikre, at internationale standarder for mediefrihed styrkes yderligere både i og uden for EU; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til på grundlag af gældende lovgivning, navnlig direktivet om audiovisuelle medietjenester, at udvikle en ambitiøs, robust og komplet mekanisme, der omfatter alle medier, med henblik på at styrke EU's mulighed for at overvåge og pålægge sanktioner for handlinger, der vil begrænse eller skade mediefriheden; understreger, at udviklingen af et robust og uafhængigt medielandskab kan opnås gennem komplementaritet med de foranstaltninger, der er fastsat i handlingsplanen for det europæiske demokrati, og er af den opfattelse, at Kommissionens kommende forslag om mediefrihed (den europæiske lov om mediefrihed) kan støtte en sådan indsats yderligere, samtidig med at medierne behandles som en hjørnesten i det europæiske demokrati og en økonomisk aktør; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over Kommissionens henstilling af 16. september 2021 (16) om sikring af journalisters og andre mediefolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige redskaber effektivt at beskytte journalister, NGO'er og civilsamfundet mod den stigende brug af chikanerende sagsanlæg (SLAPP'er) med henblik på at intimidere dem og bringe dem til tavshed; understreger vigtigheden af undersøgende journalistik, som trues af de høje omkostninger, der er forbundet hermed, og glæder sig over fonden for undersøgende journalistik for Europa (IJ4EU) til støtte for en sådan journalistik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | advarer om, at visse medier i stigende grad forstyrres af globale platforme og grænseflader, hvoraf nogle er vertikalt integrerede konkurrenter; udtrykker bekymring over disse opbrudstendenser inden for nyhedsmedier, da de i det lange løb kan undergrave konkurrencevilkårene og mindske mulighederne for andre aktører; er af den opfattelse, at mange onlineplatforme selv hverken investerer i kreativt indhold eller i journalistik og alligevel høster en stor del af reklameindtægterne fra det indhold, de er vært for; opfordrer til en fair diskussion mellem de medier, der producerer redaktionelt indhold, og de platforme, der bruger dette indhold i form af referencer i deres søge-, kommunikations- og cloudtjenester til privatpersoner, institutionelle brugere og erhvervsbrugere; anmoder Kommissionen om nøje at overvåge situationen og, hvis det er relevant, træffe de nødvendige foranstaltninger for at gøre konkurrencebetingelserne mere retfærdige for at sikre, at EU-borgerne bliver godt betjent, uanset hvilke distributionsmidler de vælger for at få adgang til indhold og information; |
| --- | --- |

27.

| 28. | udtrykker bekymring over de globale onlineaktørers uforholdsmæssigt store økonomiske magt og evne til gennem markedsføring at nå ud til et stort publikum samt over tilfælde af aggressiv adfærd i form af urimelige kontraktvilkår; bemærker, at en sådan ageren kan skabe unfair konkurrencevilkår og svække den europæiske audiovisuelle sektor, ofte med indvirkning på den uafhængige produktion og distribution af audiovisuelle værker; anmoder derfor Kommissionen om fortsat at være årvågen hvad denne udvikling angår, at overvåge situationen nøje og i givet fald træffe alle fornødne foranstaltninger til at udjævne konkurrencevilkårene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at algoritmer og anbefalingssystemer skal være gennemsigtige for at sikre en mere retfærdig tilstedeværelse af europæiske værker på onlineplatforme og give forbrugerne reelle valgmuligheder; opfordrer Kommissionen til at vurdere streamingtjenesters rolle, navnlig i lyset af det konvergerende onlinemediemiljø, og til om nødvendigt at skabe incitamenter til kulturel mangfoldighed og muligheden for at opdage europæiske værker på sådanne tjenester, noget som også kan fremmes ved hjælp af algoritmer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over de bemærkelsesværdige fremskridt, der er gjort i løbet af 2021 med hensyn til at udarbejde en global løsning til effektivt at beskatte den digitale økonomi, navnlig niveauet fra juli 2021-aftalen, baseret på tilgangen med to søjler under G20's/OECD's inklusive ramme om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS) (17); understreger behovet for en hurtig gennemførelse af aftalen og støtte fra alle berørte lande; understreger, at en sådan aftale skal bygge på en antagelse om, at interaktionen med brugere og forbrugere bidrager væsentligt til værdiskabelse i digitale forretningsmodeller og derfor bør tages i betragtning, når beskatningsrettigheder fordeles mellem forskellige lande; mener desuden, at disse nye indtægtskilder også bør afgrænses hensigtsmæssigt for at undgå dobbeltbeskatning og anvendes af medlemsstaterne til at støtte deres audiovisuelle sektor og nyhedsmediesektor, herunder mindre lokale aktører; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor trods visse ligheder står over for forskellige udfordringer; opfordrer derfor Kommissionen til — under inddragelse af interessenter inden for aktiviteter med stor merværdi, hvor EU er en konkurrencedygtig aktør eller har potentiale til at blive det, f.eks. videospil eller virtual reality — at udarbejde omfattende specifikke strategier for den europæiske nyhedsmediesektor og audiovisuelle sektor med skræddersyede støtteforanstaltninger til nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor; understreger, at disse strategier bør være holistiske og undersøge alle tilgængelige muligheder, herunder skatteincitamenter, handelspolitik, øget ansvarlighed og regler for onlineplatforme, med henblik på at skabe ensartede reguleringsmæssige vilkår og dermed give medierne mulighed for fortsat at investere i nyheder og kulturelt indhold, samtidig med at de europæiske forbrugere beskyttes både online og offline; |
| --- | --- |

31.

Transformering og fremme af Europas mediesektor og audiovisuelle sektor

| 32. | fremhæver behovet for omstilling i nyhedsmediesektoren, herunder gennem mere støtte til undervisning i journalistik, opbygning af individuelle og kollektive innovations- og samarbejdsfærdigheder, for på den måde også at fremme større mangfoldighed i ledende stillinger i mediebranchen, digitalisering af nyhedsredaktioner, anvendelse af kunstig intelligens (AI), herunder maskinoversættelse og menneskelig tilpasning, ændringer og forbedringer af indholdsskabelse og -præsentation samt bedre distributions- og abonnementsmodeller, herunder mikrobetaling; anfører, at dette forudsætter yderligere investeringer og færdigheder, som aktører i nyhedsmediebranchen, navnlig dem med en ringe markedsandel, ofte ikke er i besiddelse af; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde skræddersyet støtte til den digitale omstilling af disse sektorer, især gennem øremærkning af midler fra Horisont Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anerkender vigtigheden af uafhængig journalistik og dens vækstpotentiale som følge af de teknologibetingede lavere adgangsbarrierer, navnlig fremkomsten af innovative udgivelses- og betalingsløsninger, der gør det lettere at nå ud til et publikum via internettet og tjene penge på indhold, hvilket bør bidrage til at forbedre den økonomiske situation og arbejdsvilkårene for disse uafhængige fagfolk; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en overordnet strategi for medie- og informationskendskab; fremhæver merværdien af at inddrage interessenter fra mediesektoren i initiativer til fremme af medie- og informationskendskab (herunder overvågning og foranstaltninger); mener, at civilsamfundsorganisationer spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme medie- og informationskendskab, og anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at inddrage dem som interessenter i initiativer til fremme af journalistik og medie- og informationskendskab; understreger behovet for, at medieuddannelse fremmes i formelle, uformelle og ikkeformelle sammenhænge gennem en livslang læringstilgang for at fremme digitale færdigheder og mediekendskab gennem hele livet og fra en tidlig alder; opfordrer især Kommissionen til at tilskynde til at støtte uddannelsesprogrammer og -initiativer inden for mediekendskab på universiteter; glæder sig over gennemførelsen, i tæt samarbejde med ERGA, af en mediekendskabsværktøjskasse og den praktiske indførelse af de nye forpligtelser med hensyn til mediekendskab, som direktivet om audiovisuelle medietjenester foreskriver; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at støtte til styrkelse af uafhængige medier og af medie- og informationskendskab også bør være en integreret del af EU's udenrigspolitik; understreger, at der for at bidrage til Unionens offentlige diplomati, fremme anvendelsen af blød magt og øge den geopolitiske synlighed er behov for stærkere politisk, teknisk og finansiel støtte, navnlig i den europæiske naboskabs- og udvidelsesregion; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mener, at EU for at bidrage til at sætte gang i konkurrencen også må fremme skabelsen af nye virksomheder inden for digitale medier gennem lettere adgang til finansiering og en innovationsstøtteramme, der muliggør skalerbarhed; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over bebudelsen af den rapport om mediebranchen, som udgives hvert andet år, for at undersøge medietendenser; understreger behovet for ud over de globale tendenser og nationale områder at betragte sprog som en analyseenhed og på den måde muliggøre overvågning af tendenser, der påvirker de forskellige sprogområder, herunder både EU's officielle sprog og regionale sprog og mindretalssprog, forskelligt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger vigtigheden af territorial eksklusivitet og licensrettigheder for den audiovisuelle sektors overlevelse og evne til at fungere effektivt, og ikke mindst for den kulturelle mangfoldighed; mener, at det er afgørende at bevare territorialprincippet, som er en af hjørnestenene i den europæiske audiovisuelle industri; understreger derfor, at det er nødvendigt at håndtere problemet med markedskoncentration af dominerende aktører, som er til ugunst for alternative og uafhængige udbud; bemærker, at intellektuelle ejendomsrettigheder ofte indehaves af ophavsmænd, udøvende kunstnere og uafhængige og integrerede producenter i Europa; tilskynder til foranstaltninger med henblik på at støtte skabere af digitalt indhold og på at skabe muligheder og lige konkurrencevilkår for dem, således at de på retfærdig vis kan få del i indtægterne af deres indsats, navnlig i det digitale miljø; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer samtidig til en mærkbar udvidelse af det europæiske publikum ved at gøre indhold lovligt tilgængeligt på tværs af EU's grænser, samtidig med at princippet om aftalefrihed bevares, og de eksisterende muligheder, som er til stede i hele EU, såsom forordningen om portabilitet, udnyttes; fremhæver behovet for at øge udbuddet af alternative muligheder for at få adgang til indhold på lovlig vis med henblik på at mindske piraterivirksomhed i hele EU og også aflønne ophavsmændene, og noterer sig, at den gradvise digitalisering i stigende grad opløser de nationale grænser; er bekymret over den høje pris på visse transmissionsrettigheder, der gør det meget vanskeligt for mindre aktører at udnytte audiovisuelle værker, og den virkning, dette har på indhold, kulturel mangfoldighed og konkurrence; glæder sig over den dialog mellem interessenter med henblik på at gøre audiovisuelt indhold bredere tilgængeligt i hele EU, som Kommissionen har indledt, og opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til resultatet af denne dialog og anvende det til at udforske alternative finansieringsmodeller under fuld hensyntagen til ophavsretsreglerne, den territoriale eksklusivitet og et rimeligt vederlag til rettighedshaverne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at EU-programmer og -initiativer, der har til formål at fremme produktion og formidling af europæiske værker af høj kvalitet med internationalt potentiale i og uden for EU, bør gøres mere synlige; gentager, at der er behov for skræddersyet støtte hertil; mener, at målrettede foranstaltninger til støtte for samproduktion, oversættelse, undertekstning og synkronisering, førsalg af rettigheder til fremtidig distribution og samdistribution vil kunne bidrage til at øge tilgængeligheden af forskelligartet europæisk audiovisuelt indhold; glæder sig over de investeringer, der er foretaget for at fremme europæisk produktion, og bemærker med interesse adskillige innovative projekter, der gennemføres af europæiske public service-medieorganisationer i så henseende; udtrykker sin fortsatte støtte til Lux-filmprisen og den nylige indførelse af publikumsstemmer som et instrument til at øge den europæiske offentligheds kendskab til europæisk films mangfoldighed og gentager, at uafhængige biografer og uafhængige filmfestivaler er af afgørende betydning for sektorens modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe værktøjer og støtte foranstaltninger, der har fokus på den lave audiovisuelle produktionskapacitet i nogle medlemsstater; minder om vedtagelsen af revisionen af direktivet om audiovisuelle medietjenester og opfordrer især medlemsstaterne til korrekt gennemførelse af artikel 13, stk. 1, i direktivet for at sikre, at medietjenesteudbydere under deres jurisdiktion, der udbyder on-demand audiovisuelle medietjenester, sørger for, at mindst 30 % af værkerne i deres kataloger er europæiske; anmoder Kommissionen og ERGA om nøje at overvåge, at denne foranstaltning gennemføres effektivt, og evaluere, om målet med den opfyldes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at VOD-tjenester (video-on-demand) og andre nyskabelser nu er en fuldt integreret del af det audiovisuelle medielandskab og skaber både udfordringer og muligheder for eksisterende aktører; bemærker, at der i mange henseender foregår en uafvendelig omstilling, som bl.a. indebærer skabelse af nye markeder; tilskynder sektorens etablerede aktører til fortsat at gå ind på nye markeder og anvende innovative forretningsmodeller, så de kan tilbyde deres publikum den bedst mulige service; er af den opfattelse, at udbredelsen af multiterritoriale VOD-tjenester ikke bør hæmme EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed; |
| --- | --- |

42.

| 43. | fremhæver de muligheder, større ikke-europæiske VOD-tjenester rummer for europæiske skabere og producenter af audiovisuelt indhold; er imidlertid bekymret over systemet med »work-for-hire and buy-out«-kontrakter, der ofte anvendes af disse virksomheder, som typisk køber de intellektuelle ejendomsrettigheder til et værk mod en engangsbetaling og på den måde profiterer af de indtægter, som kommer ind gennem udnyttelsen af værket; anerkender, at fair markedskonkurrence mellem radio- og TV-spredningsforetagender og video on demand-tjenester er af allerstørste vigtighed for sektorernes fremtidige eksistens, hvilket direktivet om audiovisuelle medietjenester bekræfter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af VOD-tjenesternes indvirkning på det europæiske marked for film og audiovisuelle værker, navnlig på forholdet mellem de forskellige aktører i værdikæden, og til at tage konkrete skridt til at forhindre potentielle tvangsmetoder, der kan forhindre, at ophavsmænd får et passende og forholdsmæssigt vederlag; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver den centrale rolle, som medierne spiller med hensyn til at forme samfundets opfattelser, idéer, holdninger og adfærd; påpeger manglen på diversitet i sektoren og den utilstrækkelige andel af kvinder i kreative og ledende stillinger i branchen; understreger betydningen af at fremme europæiske medietalenter, bl.a. gennem udvikling af nye mentorprogrammer og kampagner om mangfoldighed foran og bag kameraet, for at forbedre repræsentationen af kvinder og ugunstigt stillede samfundsgrupper og tilskynde dem til at overveje en mediekarriere; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at det er vigtigt at mindske den audiovisuelle sektors CO2-aftryk, navnlig på produktionsstadiet, der tegner sig for de fleste CO2-emissioner; bemærker, at digitale løsninger såsom virtuelle audiovisuelle produktionsteknikker kan bidrage hertil; mener, at den nuværende FFR giver en enestående mulighed for at finansiere grønne projekter og opnå nettonulemissioner for sektoren inden udgangen af dette årti; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af CO2-emissionerne i hele værdikæden og foreslå målrettede foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at fremskynde denne udvikling og støtte udvekslingen af bedste praksis, fælles værktøjer og frivillige standarder, der omfatter hele værdikæden, med henblik på at mindske den audiovisuelle sektors CO2-fodaftryk, for at EU's mål om klimaneutralitet senest i 2050 kan opfyldes; glæder sig derfor over Kommissionens intention om at udarbejde en vejledning for bedste praksis med hensyn til grøn produktion og levering af tjenesteydelser; understreger, at miljømæssig bæredygtighed kan være en central faktor og et aktiv med hensyn til at gøre industrien mere konkurrencedygtig og mere attraktiv at investere i; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at filmkundskab er særligt vigtig med hensyn til at gøre det yngre publikum bevidst om Europas kulturelle mangfoldighed og historie og har et enormt potentiale til at skabe og øge følelsen af at høre til og af en fælles europæisk identitet; bemærker, at europæiske skabere, producenter, distributører og biografer har en central rolle at spille; anser det for nødvendigt at udvikle en værktøjskasse til filmkundskab; minder om den europæiske filmproduktions særlige karakteristika og den kulturelle undtagelse på dette område med henblik på at bevare en kvalitetsproduktion i Europa; anmoder derfor om, at medlemsstaterne overvejer at indføre filmkundskab i skolernes læseplaner og på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at det er nødvendigt at øge finansieringen til digitalisering og at fremme tilgængeligheden af Europas audiovisuelle og filmhistoriske arv for at bevare den og gøre den lettere tilgængelig for et bredere publikum; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at yde støtte til den audiovisuelle og filmhistoriske arv under programmet Et Kreativt Europa, herunder ved at fremme og lette udvekslinger og kapacitetsopbygning blandt fagfolk inden for restaurering og bevaring af film, idet der tages behørigt hensyn til uafhængige SMV'er, som på grund af deres særlige forretningsmodel spiller en afgørende rolle for beskyttelsen af Europas rige og mangfoldige audiovisuelle arv; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at støtte genopretningen og transformeringen af hele nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor og styrke deres modstandsdygtighed og konkurrencedygtighed på markedet med henblik på at tackle eksisterende udfordringer og fremtidige kriser så effektivt som muligt; fremhæver nødvendigheden af at fremme synergier mellem forskellige EU-finansieringsordninger, hvor der er afsat specifikke beløb til hele nyhedsmediesektoren og den audiovisuelle sektor, f.eks. Et Kreativt Europa, Horisont Europa, InvestEU og Et Digitalt Europa; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92.

(3)  EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30.

(4)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0320.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0239.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ BRIE/2021/690866/IPOL_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  Se s. 50 i rapporten »Monitoring Media Pluralism in the Digital Era«, ifølge hvilken ingen medlemsstat befinder sig i lavrisikogruppen for så vidt angår mediepluralisme:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 175, artikel 310, stk. 5, og artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 175, artikel 310, stk. 5, og artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 2, 3 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1) (forordningen om Solidaritetsfonden) og dens efterfølgende ændringer af 15. maj 2014 og 30. marts 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1) (forordningen om Solidaritetsfonden) og dens efterfølgende ændringer af 15. maj 2014 og 30. marts 2020,

| — | der henviser til Kommissionens endelige rapport af 7. december 2018 om den efterfølgende evaluering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens endelige rapport af 7. december 2018 om den efterfølgende evaluering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2016,

| — | der henviser til arbejdsdokument af 15. maj 2019 fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 15. maj 2019 fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2017 (SWD(2019)0186),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. december 2016 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: En vurdering (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. december 2016 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: En vurdering (5),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 3/2008 af 15. april 2008 med titlen »Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Hvor hurtig, effektiv og smidig er den?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 3/2008 af 15. april 2008 med titlen »Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Hvor hurtig, effektiv og smidig er den?«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2012 af 3. august 2013 med titlen »Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2012 af 3. august 2013 med titlen »Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0273/2021),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (i det følgende benævnt »Solidaritetsfonden«) blev oprettet i 2002 som en reaktion på de alvorlige oversvømmelser i Centraleuropa i sommeren 2002; der henviser til, at den blev oprettet for at yde finansiel bistand til medlemsstater og kandidatlande, der rammes af naturkatastrofer, såsom oversvømmelser, jordskælv eller storme; der henviser til, at Solidaritetsfonden er blevet et af Unionens vigtigste instrumenter til katastrofeberedskab samt et konkret udtryk for solidaritet i Unionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (i det følgende benævnt »Solidaritetsfonden«) blev oprettet i 2002 som en reaktion på de alvorlige oversvømmelser i Centraleuropa i sommeren 2002; der henviser til, at den blev oprettet for at yde finansiel bistand til medlemsstater og kandidatlande, der rammes af naturkatastrofer, såsom oversvømmelser, jordskælv eller storme; der henviser til, at Solidaritetsfonden er blevet et af Unionens vigtigste instrumenter til katastrofeberedskab samt et konkret udtryk for solidaritet i Unionen;

| B. | der henviser til, at Solidaritetsfonden er et af de mest konkrete udtryk for Unionens solidaritet, som alle EU-borgere forventer, når der opstår katastrofer eller alvorlige folkesundhedskriser; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser påpegede, at solidaritet mellem medlemsstaterne ikke er valgfri, men faktisk er en af Unionens kerneværdier, jf. artikel 3 i TEU, og en forpligtelse, der bl.a. følger af artikel 2 og 21 i TEU; der henviser til, at Parlamentet i samme beslutning indtrængende opfordrer Kommissionen til at styrke alle komponenter af sin krisehåndtering og sit katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Solidaritetsfonden er et af de mest konkrete udtryk for Unionens solidaritet, som alle EU-borgere forventer, når der opstår katastrofer eller alvorlige folkesundhedskriser; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser påpegede, at solidaritet mellem medlemsstaterne ikke er valgfri, men faktisk er en af Unionens kerneværdier, jf. artikel 3 i TEU, og en forpligtelse, der bl.a. følger af artikel 2 og 21 i TEU; der henviser til, at Parlamentet i samme beslutning indtrængende opfordrer Kommissionen til at styrke alle komponenter af sin krisehåndtering og sit katastrofeberedskab;

| C. | der henviser til, at Solidaritetsfondens regelsæt blev ændret i 2014 og 2020, idet der var behov for at forenkle procedurerne og udvide fondens anvendelsesområde til at omfatte krisesituationer på folkesundhedsområdet såsom covid-19; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Solidaritetsfondens regelsæt blev ændret i 2014 og 2020, idet der var behov for at forenkle procedurerne og udvide fondens anvendelsesområde til at omfatte krisesituationer på folkesundhedsområdet såsom covid-19;

| D. | der henviser til, at der under Solidaritetsfonden er blevet udbetalt i alt 6 548 mia. EUR med et gennemsnit på 339,9 mio. EUR om året; der henviser til, at de beløb, som udbetales pr. år, varierer betydeligt fra år til år; der henviser til, at de midler, der ikke blev anvendt i et givet år, kan fremføres til det efterfølgende år, og at det ligeledes er muligt at trække på de midler, der er afsat for det efterfølgende år, på forhånd, hvilket giver den nødvendige fleksibilitet til at håndtere uforudsete katastrofer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der under Solidaritetsfonden er blevet udbetalt i alt 6 548 mia. EUR med et gennemsnit på 339,9 mio. EUR om året; der henviser til, at de beløb, som udbetales pr. år, varierer betydeligt fra år til år; der henviser til, at de midler, der ikke blev anvendt i et givet år, kan fremføres til det efterfølgende år, og at det ligeledes er muligt at trække på de midler, der er afsat for det efterfølgende år, på forhånd, hvilket giver den nødvendige fleksibilitet til at håndtere uforudsete katastrofer;

| E. | der henviser til, at Solidaritetsfondens udgifter er steget fra et femårigt gennemsnit på ca. 270 mio. EUR fra 2002-2015 til et femårigt gennemsnit på 534 mio. EUR fra 2016 til 2020; der henviser til, at denne stigning skyldtes en kombination af en stigning i skaderne og en stigning i det beløb, der udbetales pr. euro af anrettet skade; der henviser til, at denne stigning også afspejler fondens merværdi; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Solidaritetsfondens udgifter er steget fra et femårigt gennemsnit på ca. 270 mio. EUR fra 2002-2015 til et femårigt gennemsnit på 534 mio. EUR fra 2016 til 2020; der henviser til, at denne stigning skyldtes en kombination af en stigning i skaderne og en stigning i det beløb, der udbetales pr. euro af anrettet skade; der henviser til, at denne stigning også afspejler fondens merværdi;

| F. | der henviser til, at alvoren og hyppigheden af naturkatastrofer og krisesituationer på folkesundhedsområdet helt sikkert vil stige yderligere på grund af klimaændringerne, hvilket vil øge behovet for en stærk og velgennemført katastrofeberedskabsmekanisme; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alvoren og hyppigheden af naturkatastrofer og krisesituationer på folkesundhedsområdet helt sikkert vil stige yderligere på grund af klimaændringerne, hvilket vil øge behovet for en stærk og velgennemført katastrofeberedskabsmekanisme;

| G. | der henviser til, at den nye flerårige finansielle ramme (FFR) opererer med en ny budgetpakke med betegnelsen »solidaritets- og nødhjælpsreserven«, som kombinerer Solidaritetsfonden og nødhjælpsreserven, og som skal kunne imødekomme på den ene side krisesituationer som følge af større katastrofer i medlemsstater eller lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, (Solidaritetsfonden) og på den anden side specifikke akutte behov i Unionen eller i tredjelande, særligt i tilfælde af humanitære kriser (nødhjælpsreserven); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nye flerårige finansielle ramme (FFR) opererer med en ny budgetpakke med betegnelsen »solidaritets- og nødhjælpsreserven«, som kombinerer Solidaritetsfonden og nødhjælpsreserven, og som skal kunne imødekomme på den ene side krisesituationer som følge af større katastrofer i medlemsstater eller lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, (Solidaritetsfonden) og på den anden side specifikke akutte behov i Unionen eller i tredjelande, særligt i tilfælde af humanitære kriser (nødhjælpsreserven);

| H. | der henviser til, at nogle regioner strukturelt er sårbare over for visse tilbagevendende naturkatastrofer såsom oversvømmelser, voldsom seismisk aktivitet eller vulkansk aktivitet eller folkesundhedskriser og derfor kræver en særlig proaktiv tilgang; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at nogle regioner strukturelt er sårbare over for visse tilbagevendende naturkatastrofer såsom oversvømmelser, voldsom seismisk aktivitet eller vulkansk aktivitet eller folkesundhedskriser og derfor kræver en særlig proaktiv tilgang;

| I. | der henviser til, at den tid, det tager at få det fulde tilskud igennem, kan reduceres yderligere for at opfylde det presserende behov for solidaritet fra Unionens side; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den tid, det tager at få det fulde tilskud igennem, kan reduceres yderligere for at opfylde det presserende behov for solidaritet fra Unionens side;

| 1. | understreger, at Solidaritetsfonden mellem 2002 og 2020 mobiliserede over 6,5 mia. EUR til interventioner i 96 katastrofer i 23 medlemsstater og ét tiltrædelsesland; bemærker, at det største antal ansøgninger blev indgivet for at dække skader forårsaget af oversvømmelser, og at over 60 % af de støttede katastrofer tilhørte denne kategori; bemærker endvidere, at jordskælv var de begivenheder, der forårsagede den største samlede skade målt i økonomisk henseende og tegnede sig for 48 % af den støtte, der blev ydet under Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at Solidaritetsfondens anvendelsesområde som en del af Unionens koordinerede pakke som reaktion på covid-19-pandemien blev udvidet ved forordning (EU) 2020/461, som trådte i kraft den 1. april 2020; glæder sig over, at folkesundhedskriser nu ligger inden for rammerne af Solidaritetsfonden, hvilket giver mulighed for at mobilisere den, hvis det er nødvendigt, for at støtte de hårdest ramte medlemsstater og tiltrædelseslande; glæder sig i forbindelse med denne revision over forhøjelsen af forskudsbetalingerne til de berørte lande fra 10 % af det forventede støttebeløb (begrænset til maksimalt 30 mio. EUR) til 25 % (begrænset til højst 100 mio. EUR); opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af denne mulighed i tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at Kommissionen i marts 2021 foreslog en pakke på næsten 400 mio. EUR under Solidaritetsfonden til 17 medlemsstater og tre tiltrædelseslande for at bekæmpe covid-19-sundhedskrisen; bemærker, at finansieringen vil dække en del af de offentlige udgifter til finansiering af medicinske og personlige værnemidler, nødhjælp til befolkningen og foranstaltninger til forebyggelse, overvågning og bekæmpelse af spredning af sygdomme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at Solidaritetsfonden trods covid-19-krisens fremtrædende plads fortsat skal yde støtte til lande, der er ved at komme sig efter naturkatastrofer; understreger, at klimaændringer er en utvetydig realitet, og at det derfor er vigtigt også at handle på mellemlang og lang sigt; er fortsat bekymret over, om Solidaritetsfondens finansiering er tilstrækkelig, navnlig i betragtning af udvidelsen af dens anvendelsesområde og sammenlægningen med nødhjælpsreserven under FFR for 2021-2027; bemærker, at solidaritets- og nødhjælpsreserven har et maksimalt loft på 1,2 mia. EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at lande, der — på grund af budgetmæssige begrænsninger som følge af covid-19-pandemien i 2020 — ansøger om støtte, vil modtage mindre end 50 % af det potentielle støttebeløb; er fortsat bekymret over de ressourcer, der er til rådighed under Solidaritetsfonden fra 2021 til 2027, navnlig i lyset af dens bredere anvendelsesområde; mener derfor, at det er nødvendigt at overvåge, om det samlede finansieringsbeløb og tildelingsordningerne for solidaritets- og nødhjælpsreserven har en indvirkning på Solidaritetsfondens effektivitet i betragtning af udvidelsen af dens anvendelsesområde og antallet og omfanget af katastrofer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at 2014-reformen præciserede antagelighedskriterierne i forbindelse med regionale katastrofer, og at dette øgede deres godkendelsesprocent fra 31 % til 85 %; anerkender, at dette var et vigtigt skridt i retning af at øge forudsigeligheden af ansøgningsprocessen og Solidaritetsfondens effektivitet; påpeger, at det også er vigtigt at tage hensyn til de anslåede økonomiske omkostninger i form af miljøskader som følge af en katastrofe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod de regioner i den yderste periferi, der oplever vanskelige klimaforhold, som i alvorlig grad hæmmer deres udvikling; mener derfor, at det er afgørende, at der vedtages specifikke foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi og alle områder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer, såsom øer, bjergområder og tyndt befolkede regioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger behovet for at frigive finansiel bistand gennem Solidaritetsfonden til de regioner og områder, der er særligt berørt af naturkatastrofer i Unionen; mener, at den finansielle støtte fra fonden skal fordeles retfærdigt mellem de hårdest ramte regioner og områder i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger fondens store merværdi med hensyn til at støtte nødforanstaltninger og genopbygningsbestræbelser og lette den finansielle byrde for nationale, regionale og lokale myndigheder, selv om der skal gennemføres forbedringer med hensyn til hastighed, sammenhæng, effektivitet og fremme af interventionerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver den vigtige rolle, som katastrofeforebyggelse og -styring spiller i EU; opfordrer Kommissionen til at lette udarbejdelsen af en koordineret plan for nøjagtig og hurtig skadesvurdering; opfordrer hvert modtagerland til i deres gennemførelsesrapporter at redegøre for de forebyggende foranstaltninger, de har truffet eller planlægger at træffe, herunder hvordan de vil anvende Unionens strukturfonde til at begrænse fremtidige skader og så vidt muligt undgå en gentagelse af lignende naturkatastrofer; understreger, at fremtidige udfordringer, enten i forbindelse med klimaændringer eller krisesituationer på folkesundhedsområdet, primært kræver en forebyggende politik; bemærker, at Solidaritetsfonden er af afhjælpende karakter; minder derfor om nødvendigheden af effektive synergier med andre EU-politikker og -programmer, navnlig fondene under samhørighedspolitikken, EU-civilbeskyttelsesmekanismen, den europæiske grønne pagt og de EU-politikker og -programmer, der støtter katastrofeforebyggelse og risikostyring; opfordrer til, at der foretages en revision af Solidaritetsfonden for at sikre, at princippet om »bedre genopbygning« forankres deri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om vigtigheden af at respektere retsstatsprincippet og beskytte Unionens finansielle interesser; mener derfor, at Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, Den Europæiske Revisionsret og, hvor det er relevant, Den Europæiske Anklagemyndighed bør være i stand til at overvåge gennemførelsen af Solidaritetsfonden inden for rammerne af deres kompetencer og i overensstemmelse med deres beføjelser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver behovet for praktisk støtte fra Kommissionen til medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med skadesvurdering, og tilskynder Kommissionen til at sikre formidling af god praksis med hensyn til forvaltningen og anvendelsen af institutionelle koordineringsstrukturer i katastrofesituationer; understreger, at det i tilfælde af alvorlige jordskælv eller massive oversvømmelser kan tage længere tid at afbøde konsekvenserne end ved andre naturkatastrofer; mener, at dette bør afspejles i enhver fremtidig revision af Solidaritetsfonden, navnlig med hensyn til at muliggøre tilstrækkelig absorptionstid ud over de nuværende ansøgningsfrister; |
| --- | --- |

12.

Ansøgningernes kvalitet

| 13. | bemærker med beklagelse, at kvaliteten af ansøgninger om finansiering varierer, og at dette kan forlænge mobiliseringsprocessen; bemærker, at vurderingen af skader ofte er den vanskeligste del i denne henseende på grund af udfordringer i forbindelse med dataindsamling, overlapning og dobbeltarbejde og udvikling af aggregerede data i overensstemmelse med Kommissionens krav; opfordrer Kommissionen til at indføre krav, der er så enkle og ligetil som muligt, samtidig med at det nødvendige detaljeringsniveau bevares; opfordrer Kommissionen til at udvikle et fælles redskab eller system til at styrke modtagernes kapacitet til at følge standardiserede tilgange til kvantificering af data om tab som følge af katastrofer og systemer til indsamling af data om tab, hvorved den administrative byrde mindskes, og ansøgningsproceduren forenkles mest muligt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den vigtige rolle, som lokale myndigheder, dvs. kommuner, ikkestatslige organisationer (NGO'er) og civilsamfundet spiller med hensyn til at levere feltdata til de nationale myndigheder; fremhæver derfor, at et effektivt samarbejde med lokale myndigheder og NGO'er også kan forbedre ansøgningernes kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle effektive koordineringsmekanismer for at gøre fuld brug af de data, som NGO'ernes bidrager med; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver, at dataindsamling til ansøgninger om støtte fra Solidaritetsfonden ved folkesundhedskriser er en nyhed for landene og derfor kan vise sig at være særligt udfordrende; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på dette spørgsmål og til at støtte landene på alle mulige måder, herunder gennem ydelse af teknisk støtte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | beklager, at forordningen om Solidaritetsfonden i øjeblikket ikke tillader indgivelse af støtteansøgninger på tværs af grænserne, selv om visse områder, der er særligt sårbare over for naturkatastrofer såsom bjergområder, ofte går på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

16.

Rettidig indgriben

| 17. | bemærker, at Solidaritetsfonden i henhold til artikel 1 i forordningen om Solidaritetsfonden blev oprettet for at give Unionen mulighed for »hurtigt, effektivt og smidigt at reagere på katastrofesituationer«; bemærker, at Revisionsretten i sin særberetning nr. 3/2008 konkluderede, at Solidaritetsfonden ikke reagerede hurtigt på katastrofer, da støtten normalt først blev udbetalt ca. et år efter katastrofen; bemærker, at denne varighed kun faldt en smule efter reformen af Solidaritetsfonden i 2014, som det blev fremhævet i evalueringen af Solidaritetsfonden i 2018; er fortsat bekymret over den fremtidige varighed af proceduren under den nye FFR, som omfatter Solidaritetsfondens budget under solidaritets- og nødhjælpsreserven; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om, at det er afgørende, at støtte og midler sendes så hurtigt, let og fleksibelt som muligt til de berørte regioner; minder i denne forbindelse om betydningen af synergier mellem EU-civilbeskyttelsesmekanismen, afsnittet om tilpasning til klimaforandringerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og territoriale samarbejdsprogrammer og Solidaritetsfonden; understreger, at sådanne synergier er afgørende for at sikre en omfattende og hurtig reaktion på en nødsituation, samtidig med at der tilvejebringes en stærk resilienspakke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over, at på trods af den øgede værdi af forskudsbetalinger fra 10 % til 25 % af det forventede finansielle bidrag er den gennemsnitlige tid at foretage forskudsbetalinger stadig meget lang (ca. fem måneder); |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer endnu en gang Kommissionen til at overveje mere reaktive løsninger og navnlig til at fortsætte sit arbejde med retningslinjer for forenklet anvendelse af Solidaritetsfonden for at lette de nationale, regionale og lokale myndigheders indsats og fortsætte sit arbejde med at forenkle og fremskynde ansøgningsproceduren for medlemsstaterne, f.eks. ved at lægge særlig vægt på at forenkle ansøgninger om aktivering af Solidaritetsfonden i flere regioner i forbindelse med grænseoverskridende katastrofer for at sikre en hurtigere reaktion på intensiveringen af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en mekanisme, hvorved der ydes finansiel støtte til en medlemsstat i en nødsituation, uanset om Solidaritetsfondens årlige budget er blevet brugt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker med beklagelse, at oversættelse af dokumenter eller andre specifikke tekniske udfordringer kan forårsage betydelige forsinkelser på forskellige stadier af Solidaritetsfondens interventioner; opfordrer Kommissionen til at indføre de nødvendige midler til at behandle oversættelser af dokumenter, der indgives af katastroferamte stater, hurtigere og dermed forhindre forsinkelser i Solidaritetsfondens interventioner; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker med bekymring, at tidsrummet mellem en katastrofe og den fulde udbetaling af bistand, som Kommissionen har rapporteret om i sine årsrapporter om Solidaritetsfonden, fortsat er en af de centrale udfordringer for Solidaritetsfonden; understreger, at dette er af særlig betydning i den nuværende situation, da covid-19-pandemien og klimaændringerne sandsynligvis vil udløse en betydelig stigning i antallet af ansøgninger, hvilket kan føre til yderligere forsinkelser; noterer sig Kommissionens synspunkt om, at mulighederne for at fremskynde beslutningsprocessen for mobilisering af Solidaritetsfonden er blevet udnyttet fuldt ud gennem de ændringer, der blev indført ved revisionen af Solidaritetsfonden i 2014, og at mulighederne for yderligere at fremskynde mobiliseringen af Solidaritetsfonden er begrænsede; minder om, at en hurtig reaktion på nødsituationer kan være afgørende for at sikre, at Solidaritetsfonden fungerer effektivt; understreger, at dette især er relevant i regioner med begrænsede alternative finansieringskilder; opfordrer Kommissionen til at udtømme alle muligheder for at fremskynde mobiliseringen af Solidaritetsfonden under de nye FFR-ordninger, særlig for mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

22.

Resultaterne af evalueringen

| 23. | bemærker med beklagelse, at det i evalueringen konstateres, at gennemførelsesrapporterne fra modtagerlandene varierer betydeligt med hensyn til dataenes længde, indhold og detaljeringsgrad; bemærker med bekymring, at det på grund af denne variation ikke er muligt at foretage systematiske og sammenlignende analyser af resultater eller sammenligne planlagte resultater med faktiske resultater; bemærker endvidere, at de analyserede casestudier afslørede hyppige forskelle mellem antagelserne om prioriteterne for støtten fra Solidaritetsfonden i gennemførelsesaftalen og det, der faktisk var nødvendigt på stedet; er bekymret over, at denne mangel på oplysninger og sammenlignelige data hindrer Kommissionens effektive overvågning af gennemførelsen af Solidaritetsfonden og potentielt truer den effektive anvendelse af Solidaritetsfonden med en negativ indvirkning på fremme af territorial, økonomisk og social samhørighed i EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | noterer sig dokumentationen fra casestudierne i den eksterne evalueringsrapport om, at gennemførelsen af den fulde procedure for offentlige indkøb i den begrænsede tid, der er til rådighed i en krisesituation, var en udfordring for nogle modtagerlande; advarer om, at offentlige indkøb i nødsituationer er et område, der er særligt sårbart over for svig, korruption og uregelmæssigheder, hvorfor det understreger betydningen af effektive kontrolsystemer og klageprocedurer; understreger betydningen af at sikre, at medlemsstaterne følger procedurerne for offentlige indkøb som reaktion på krisesituationer; understreger, at enhver undtagelse skal sikre, at indkøbsprocedurerne er i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og beskyttelse af Unionens finansielle interesser, herunder på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at aktiveringen af Solidaritetsfonden udløses af, at der indtræffer en katastrofe, og at fordelingen af midlerne som sådan ikke foregår efter territoriale kvoter; er ikke desto mindre overrasket over evalueringens konstatering af, at tildelingerne er koncentreret på et lille antal modtagere, idet 77 % af midlerne fordeles til de fire største medlemsstater; understreger behovet for behovsbaseret solidaritet under hensyntagen til modtagerlandenes evne til at håndtere en katastrofe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at Solidaritetsfonden gennemføres af de udpegede myndigheder i modtagerlandene i henhold til princippet om delt forvaltning; bemærker, at Kommissionens beføjelser til at påvirke, hvilke projekter der modtager støtte, derfor er begrænsede; minder Kommissionen om Parlamentets beslutning af 1. december 2016, hvori Parlamentet understregede, at det var vigtigt at få fastslået, om tilskud fra Solidaritetsfonden er blevet anvendt i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, og opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at øge gennemsigtigheden og sikre, at offentligheden har adgang til information i hele støtteperioden; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på tilfælde af potentielt misbrug af midler fra Solidaritetsfonden under delt forvaltning og til at formulere foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden og overvåge og forebygge et sådant potentielt misbrug; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker med beklagelse den forsinkede afslutning af visse interventioner; er bekymret over, at de nationale myndigheder i nogle tilfælde krævede længere perioder til at besvare revisionsspørgsmål eller ikke besvarede gentagne anmodninger om revisionsoplysninger; anerkender betydningen af rettidig afslutning; opfordrer Kommission til at give Parlamentet meddelelse om afslutning; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at Solidaritetsfondens årsrapporter dækker perioden fra 2008 til 2018 og offentliggøres på irregulær vis; bemærker endvidere, at der endnu ikke er offentliggjort nogen årsrapport for 2019 og 2020; minder Kommissionen om dens forpligtelse til hvert år inden den 1. juli at aflægge rapport om Solidaritetsfondens aktiviteter i det foregående år; opfordrer Revisionsretten til at underrette Parlamentet om alle resultater som led i den årlige revisionserklæring vedrørende gennemførelsen af Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

28.

| 29. | insisterer på, at budgetmyndighedens rolle sikres fuldt ud; bemærker, at bevillinger til Solidaritetsfonden under den nye FFR opføres på det almindelige budget og stilles til rådighed via overførsler; understreger nødvendigheden af at sikre rettidig information om sådanne overførsler og — uanset den nye procedure — nødvendigheden af, at Kommissionen leverer den samme grad af information som i den foregående FFR; beklager endvidere manglen på detaljerede baggrundsoplysninger om ansøgninger om støtte fra Solidaritetsfonden, hvilket hæmmer kontrollen, og insisterer på, at Kommissionen fremlægger alle tilgængelige oplysninger i overensstemmelse med artikel 4 i forordningen om Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Revisionsretten til at foretage en ny revision af Solidaritetsfonden med henblik på eventuelt at revurdere instrumenterne og budgettet for at sikre, at der er et tilstrækkeligt og funktionelt budget til rådighed til effektivt at håndtere større og regionale naturkatastrofer samt større folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om Solidaritetsfondens mål om at demonstrere og styrke solidariteten; understreger, at dette mål kun kan nås, hvis borgerne kender til Solidaritetsfondens interventioner; fremhæver betydningen af at styrke den offentlige omtale i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis med hensyn til at øge Solidaritetsfondens synlighed; opfordrer medlemsstaterne til at medtage en beskrivelse af de kommunikations- og reklameaktiviteter, der er gennemført i forbindelse med operationer inden for rammerne af Solidaritetsfonden, i deres gennemførelsesrapporter med henblik på at give et fuldstændigt og systematisk overblik over mediedækningen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager den manglende synlighed af Solidaritetsfonden, hvilket betyder, at Unionens rolle ikke altid fremgår tydeligt; beklager, at forordningen om Solidaritetsfonden hverken indeholder en forpligtelse til at offentliggøre støtte fra Solidaritetsfonden eller nogen rapporteringskrav herom; fremhæver, at medlemsstaterne har udviklet god praksis for at udbrede kendskabet til støtte fra Solidaritetsfonden, såsom brugen af flag og EU-logoer; opfordrer medlemsstaterne til at offentliggøre finansiel bistand fra Solidaritetsfonden og til at gøre opmærksom på de arbejder og tjenester, der er blevet eller vil blive finansieret af Solidaritetsfonden; forventer, at den kommende revision af forordningen om Solidaritetsfonden vil omfatte en forpligtelse til at offentliggøre og informere om støtte fra Solidaritetsfonden, f.eks. via nationale medier og andre medieforetagender, for at sikre, at borgerne får kendskab hertil. |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at bistand fra Solidaritetsfonden kun omfatter genoprettelse til de oprindelige forhold for infrastruktur inden for energi, vand og spildevand, telekommunikation, transport, sundhed og uddannelse, og ikke de ekstra omkostninger til at genopbygge mere katastrofemodstandsdygtige og klimarobuste infrastrukturer, som anbefalet i den europæiske grønne pagt, idet dette må finansieres af modtagerlandet med dets egne midler og med andre EU-midler som f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden; opfordrer til et højere niveau af synergier mellem samhørighedspolitikkens instrumenter og Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at identificere de regioner, der er mere udsatte for specifikke eller tilbagevendende naturkatastrofer, og til at foreslå en handlingsplan for risikobegrænsning og målrettede foregribende aktiviteter; opfordrer endvidere Kommissionen til at foreslå en revision af Solidaritetsfonden med henblik på at etablere en mere målrettet, effektiv og rettidig hurtig reaktionsmekanisme i områder og regioner, der er udsat for specifikke eller tilbagevendende naturkatastrofer; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 9.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0220.

(4)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(5)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 140.

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til præamblen og artikel 2, 3 og 4 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til præamblen og artikel 2, 3 og 4 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 6 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 19,

| — | der henviser til UNESCO's anbefaling vedrørende kunstneres status, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's anbefaling vedrørende kunstneres status,

| — | der henviser til UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik« (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik« (COM(2018)0268),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (8),

| — | der henviser til konklusionerne fra det tyske formandskab for Rådet af 20. november 2020 om ligestilling mellem kønnene på kulturområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det tyske formandskab for Rådet af 20. november 2020 om ligestilling mellem kønnene på kulturområdet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om den kulturelle og kreative sektors genopretning, resiliens og bæredygtighed, Or. en Ændringsforslag 3 |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om den kulturelle og kreative sektors genopretning, resiliens og bæredygtighed, Or. en Ændringsforslag 3

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til rapporten af 22. marts 2018 fra arbejdsgruppen under den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne om offentlige politikkers rolle i udviklingen af iværksætter- og innovationspotentialet i de kulturelle og kreative sektorer, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 22. marts 2018 fra arbejdsgruppen under den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne om offentlige politikkers rolle i udviklingen af iværksætter- og innovationspotentialet i de kulturelle og kreative sektorer,

| — | der henviser til undersøgelsen »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union — Background Analysis«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 1. februar 2021 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union — Background Analysis«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 1. februar 2021 (9),

| — | der henviser til briefingen »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 4. maj 2021 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingen »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 4. maj 2021 (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0283/2021),

| A. | der henviser til, at Parlamentet allerede i sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status udtrykkeligt opfordrede medlemsstaterne til at udarbejde eller gennemføre retlige og institutionelle rammer med henblik på at støtte kunstneriske udfoldelser gennem vedtagelse eller anvendelse af en række sammenhængende og globale tiltag, herunder kontraktforhold, social sikring, sygeforsikring, direkte og indirekte beskatning og overholdelse af EU's bestemmelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet allerede i sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status udtrykkeligt opfordrede medlemsstaterne til at udarbejde eller gennemføre retlige og institutionelle rammer med henblik på at støtte kunstneriske udfoldelser gennem vedtagelse eller anvendelse af en række sammenhængende og globale tiltag, herunder kontraktforhold, social sikring, sygeforsikring, direkte og indirekte beskatning og overholdelse af EU's bestemmelser;

| B. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa igen understregede behovet for at forbedre arbejdsvilkårene for de mennesker, der arbejder i de kulturelle og kreative sektorer, og indtrængende opfordrede Kommissionen til at etablere en europæisk ramme for arbejdsvilkår i de kulturelle og kreative sektorer og industrier; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa igen understregede behovet for at forbedre arbejdsvilkårene for de mennesker, der arbejder i de kulturelle og kreative sektorer, og indtrængende opfordrede Kommissionen til at etablere en europæisk ramme for arbejdsvilkår i de kulturelle og kreative sektorer og industrier;

| C. | der henviser til, at kultur har en iboende værdi som et udtryk for medmenneskelighed, demokrati og aktivt medborgerskab, der kan være afgørende for at fremme en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kultur har en iboende værdi som et udtryk for medmenneskelighed, demokrati og aktivt medborgerskab, der kan være afgørende for at fremme en bæredygtig udvikling;

| D. | der henviser til, at kultur og frihed for kunst yder et væsentligt bidrag til et samfunds dynamik og giver alle samfundssegmenter mulighed for at udtrykke deres identitet og bidrager til social samhørighed og interkulturel dialog og bereder vejen for et endnu mere integreret EU og spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme den digitale og den grønne omstilling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kultur og frihed for kunst yder et væsentligt bidrag til et samfunds dynamik og giver alle samfundssegmenter mulighed for at udtrykke deres identitet og bidrager til social samhørighed og interkulturel dialog og bereder vejen for et endnu mere integreret EU og spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme den digitale og den grønne omstilling;

| E. | der henviser til, at kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes; der henviser til, at Europas kulturelle og kreative sektorer yder et væsentligt bidrag til en fælles europæisk identitet og vores værdier, vores mentale sundhed og økonomiske velstand og på lang sigt til at skabe en europæisk offentlig sfære; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes; der henviser til, at Europas kulturelle og kreative sektorer yder et væsentligt bidrag til en fælles europæisk identitet og vores værdier, vores mentale sundhed og økonomiske velstand og på lang sigt til at skabe en europæisk offentlig sfære;

| F. | der henviser til, at de europæiske kulturelle og kreative sektorer står for mellem 4 og 7 % af EU's BNP og 8,7 mio. arbejdspladser i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de europæiske kulturelle og kreative sektorer står for mellem 4 og 7 % af EU's BNP og 8,7 mio. arbejdspladser i EU;

| G. | der henviser til, at Unionen hidtil kun har haft begrænset kompetence på kulturområdet; der henviser til, at Parlamentet måtte kæmpe hårdt for at opnå en markant forhøjelse af budgettet til programmet »Et Kreativt Europa«; der henviser til, at programmet »Et Kreativt Europa« er det eneste EU-program, som er dedikeret til kultur; der henviser til, at finansieringen af dette program stadig ikke opfylder behovene hos vores europæiske kunstnere og de kulturelle og kreative sektorer som helhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Unionen hidtil kun har haft begrænset kompetence på kulturområdet; der henviser til, at Parlamentet måtte kæmpe hårdt for at opnå en markant forhøjelse af budgettet til programmet »Et Kreativt Europa«; der henviser til, at programmet »Et Kreativt Europa« er det eneste EU-program, som er dedikeret til kultur; der henviser til, at finansieringen af dette program stadig ikke opfylder behovene hos vores europæiske kunstnere og de kulturelle og kreative sektorer som helhed;

| H. | der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer hovedsagelig omfatter mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder med begrænset adgang til de finansielle markeder, samt selvstændige kunstnere, kulturarbejdere, professionelle freelancere og iværksættere, som er mere tilbøjelige til at arbejde på deltid, og som ofte er afhængige af uregelmæssige og blandede indkomster fra forskellige kilder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer hovedsagelig omfatter mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder med begrænset adgang til de finansielle markeder, samt selvstændige kunstnere, kulturarbejdere, professionelle freelancere og iværksættere, som er mere tilbøjelige til at arbejde på deltid, og som ofte er afhængige af uregelmæssige og blandede indkomster fra forskellige kilder;

| I. | der henviser til, at andelen af selvstændige erhvervsdrivende er højere (33 %) i de kulturelle og kreative sektorer end i beskæftigelse for økonomien (14 %) som helhed, og til, at kulturelle og kunstneriske arbejdstagere er mere tilbøjelige til at arbejde på deltid, hvilket medfører udfordringer med hensyn til adgang til støtteforanstaltninger og sikkerhedsnet og mindsker selvstændiges generelle modstandsdygtighed i de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at andelen af selvstændige erhvervsdrivende er højere (33 %) i de kulturelle og kreative sektorer end i beskæftigelse for økonomien (14 %) som helhed, og til, at kulturelle og kunstneriske arbejdstagere er mere tilbøjelige til at arbejde på deltid, hvilket medfører udfordringer med hensyn til adgang til støtteforanstaltninger og sikkerhedsnet og mindsker selvstændiges generelle modstandsdygtighed i de kulturelle og kreative sektorer;

| J. | der henviser til, at visse kulturelle og kreative professionelle i nogle medlemsstater slet ikke har nogen juridisk status; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at visse kulturelle og kreative professionelle i nogle medlemsstater slet ikke har nogen juridisk status;

| K. | der henviser til, at inddæmningsforanstaltninger som respons på covid-19-pandemien i alvorlig grad har undermineret det skrøbelige kulturelle og kreative økosystem og dermed bragt den kulturelle og kunstneriske skabelse og udtryk i fare og svækket kunst og kulturs bidrag til vores trivsel, kulturelle diversitet, sociale samhørighed, demokrati m.v.; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer oplevede tab af omsætning på over 30 % i 2020 — et akkumuleret tab på 199 mia. EUR — og at sektoren for musik og scenekunst oplevede tab på henholdsvis 75 % og 90 % (11); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at inddæmningsforanstaltninger som respons på covid-19-pandemien i alvorlig grad har undermineret det skrøbelige kulturelle og kreative økosystem og dermed bragt den kulturelle og kunstneriske skabelse og udtryk i fare og svækket kunst og kulturs bidrag til vores trivsel, kulturelle diversitet, sociale samhørighed, demokrati m.v.; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer oplevede tab af omsætning på over 30 % i 2020 — et akkumuleret tab på 199 mia. EUR — og at sektoren for musik og scenekunst oplevede tab på henholdsvis 75 % og 90 % (11);

| L. | der henviser til, at kultur er et økosystem, der ikke blot genererer høj økonomisk værdi (som tegner sig for 4,4 % af EU's BNP, når man regner den samlede omsætning, og beskæftiger ca. 7,6 mio. mennesker), men også har en betydelig social indvirkning, der bidrager til demokratiske, bæredygtige, frie og inklusive samfund og afspejler og styrker vores europæiske mangfoldighed, værdier, historie og frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kultur er et økosystem, der ikke blot genererer høj økonomisk værdi (som tegner sig for 4,4 % af EU's BNP, når man regner den samlede omsætning, og beskæftiger ca. 7,6 mio. mennesker), men også har en betydelig social indvirkning, der bidrager til demokratiske, bæredygtige, frie og inklusive samfund og afspejler og styrker vores europæiske mangfoldighed, værdier, historie og frihedsrettigheder;

| M. | der henviser til, at det er endeligt påvist, at det kulturelle indhold, som blev distribueret under covid-19-nedlukningen, havde en stor positiv indvirkning på europæiske borgeres psykologiske tilstand og forebyggede en forværring af de psykiske sundhedsproblemer som følge af den lange isolation; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er endeligt påvist, at det kulturelle indhold, som blev distribueret under covid-19-nedlukningen, havde en stor positiv indvirkning på europæiske borgeres psykologiske tilstand og forebyggede en forværring af de psykiske sundhedsproblemer som følge af den lange isolation;

| N. | der henviser til, at traditionel kultur og traditionelle kunstnere bør støttes for at beskytte kulturarven; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at traditionel kultur og traditionelle kunstnere bør støttes for at beskytte kulturarven;

| O. | der henviser til, at udviklingen af en multidimensionel europæisk ramme for arbejdsvilkår i de kulturelle og kreative sektorer kræver koordinering med EU's politik på områderne beskæftigelse, konkurrence, det indre marked, socialpolitik, grundlæggende rettigheder og ligestilling samt ophavsret og midler til kultur samt en permanent overvågning af medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at forbedre arbejdsforholdene i den kulturelle og kreative sektor og udveksle omkring bedste praksis, samtidig med at Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters kompetenceområder fuldt ud respekteres; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udviklingen af en multidimensionel europæisk ramme for arbejdsvilkår i de kulturelle og kreative sektorer kræver koordinering med EU's politik på områderne beskæftigelse, konkurrence, det indre marked, socialpolitik, grundlæggende rettigheder og ligestilling samt ophavsret og midler til kultur samt en permanent overvågning af medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at forbedre arbejdsforholdene i den kulturelle og kreative sektor og udveksle omkring bedste praksis, samtidig med at Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters kompetenceområder fuldt ud respekteres;

| P. | der henviser til, at der siden Parlamentet i sine beslutninger fra juni 2007, november 2016 og september 2020 opfordrede til forbedringer af kunstneres situation ikke er gjort store fremskridt, og at de fleste af de heri indeholdte krav fortsat er gyldige, især i lyset af de store forskelle mellem støtteordninger for kunstnere og kulturarbejdere i forskellige medlemsstater og i betragtning af, at kunstnernes situation er blevet forværret, og at de fleste af Parlamentets krav er blevet mere påtrængende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der siden Parlamentet i sine beslutninger fra juni 2007, november 2016 og september 2020 opfordrede til forbedringer af kunstneres situation ikke er gjort store fremskridt, og at de fleste af de heri indeholdte krav fortsat er gyldige, især i lyset af de store forskelle mellem støtteordninger for kunstnere og kulturarbejdere i forskellige medlemsstater og i betragtning af, at kunstnernes situation er blevet forværret, og at de fleste af Parlamentets krav er blevet mere påtrængende;

| Q. | der henviser til, at covid-19-krisen har blotlagt de kulturelle og kreative sektorers allerede eksisterende sårbarheder, der kendetegnes ved ujævnhed, heterogenitet og ustabilitet, kunstneres og kulturarbejderes skrøbelige levebrød samt mange kulturinstitutioners stramme budgetter og utilstrækkelige offentlige midler, og har placeret kunstnere og kulturelle og kreative fagfolk og arbejdstagere i endnu mere prekære situationer, da tabt indtjening for freelancere og ikkestandardansatte, som udgør størstedelen af de kulturelle og kreative sektorer, ofte er blevet et endnu større problem på grund af manglende nationale sikkerhedsordninger og særlige støtteforanstaltninger; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at covid-19-krisen har blotlagt de kulturelle og kreative sektorers allerede eksisterende sårbarheder, der kendetegnes ved ujævnhed, heterogenitet og ustabilitet, kunstneres og kulturarbejderes skrøbelige levebrød samt mange kulturinstitutioners stramme budgetter og utilstrækkelige offentlige midler, og har placeret kunstnere og kulturelle og kreative fagfolk og arbejdstagere i endnu mere prekære situationer, da tabt indtjening for freelancere og ikkestandardansatte, som udgør størstedelen af de kulturelle og kreative sektorer, ofte er blevet et endnu større problem på grund af manglende nationale sikkerhedsordninger og særlige støtteforanstaltninger;

| R. | der henviser til, at pandemiens fortsatte indvirkning har gjort det umuligt for flertallet af kunstnere og kulturelle og kreative arbejdstagere at udføre deres aktiviteter og beholde deres arbejde, mens det har skabt usikkerhed om deres fremtidsudsigter, der allerede får fagfolk til at forlade sektoren og vil have en langvarig effekt på sammensætningen og diversiteten af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som helhed og afskrække unge samt mennesker fra marginaliserede samfundsgrupper fra at søge arbejde i disse sektorer og vil mindske det europæiske samfunds kreativitet og EU’s økonomi som helhed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at pandemiens fortsatte indvirkning har gjort det umuligt for flertallet af kunstnere og kulturelle og kreative arbejdstagere at udføre deres aktiviteter og beholde deres arbejde, mens det har skabt usikkerhed om deres fremtidsudsigter, der allerede får fagfolk til at forlade sektoren og vil have en langvarig effekt på sammensætningen og diversiteten af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som helhed og afskrække unge samt mennesker fra marginaliserede samfundsgrupper fra at søge arbejde i disse sektorer og vil mindske det europæiske samfunds kreativitet og EU’s økonomi som helhed;

| S. | der henviser til, at mange medlemsstater har truffet omfattende hasteforanstaltninger for at hjælpe de kulturelle og kreative sektorer med at overleve krisen; der henviser til, at denne støtte imidlertid varierede meget fra medlemsstat til medlemsstat, ikke altid var egnet overalt i de kulturelle og kreative sektorer og undertiden blev ydet med forsinkelser, der bringer dele af disse sektorer i fare; der henviser til, at støtten imidlertid ikke var tilgængelig for adskillige kategorier af kulturarbejdere, kunstnere og fagfolk på området for kulturel formidling på grund af deres særlige arbejdsstatus og som sådan ikke var tilstrækkelig til at sikre bæredygtige arbejdsvilkår; der henviser til, at den sene og til tider utilstrækkelige offentlige støtte har ført til, at sektoren har været henvist til sig selv, hvad angår støtte, hvilket understreger behovet for velfungerende støttemekanismer for at beskytte kunstneres og kulturarbejderes sociale rettigheder og for at beskytte mangfoldigheden af de kulturelle udtryksformer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at mange medlemsstater har truffet omfattende hasteforanstaltninger for at hjælpe de kulturelle og kreative sektorer med at overleve krisen; der henviser til, at denne støtte imidlertid varierede meget fra medlemsstat til medlemsstat, ikke altid var egnet overalt i de kulturelle og kreative sektorer og undertiden blev ydet med forsinkelser, der bringer dele af disse sektorer i fare; der henviser til, at støtten imidlertid ikke var tilgængelig for adskillige kategorier af kulturarbejdere, kunstnere og fagfolk på området for kulturel formidling på grund af deres særlige arbejdsstatus og som sådan ikke var tilstrækkelig til at sikre bæredygtige arbejdsvilkår; der henviser til, at den sene og til tider utilstrækkelige offentlige støtte har ført til, at sektoren har været henvist til sig selv, hvad angår støtte, hvilket understreger behovet for velfungerende støttemekanismer for at beskytte kunstneres og kulturarbejderes sociale rettigheder og for at beskytte mangfoldigheden af de kulturelle udtryksformer;

| T. | der henviser til, at grænseoverskridende mobilitet fortsat er et væsentligt element i kunstneres og kulturarbejderes karrierer; der henviser til, at de fleste af de nuværende finansieringsinstrumenter til støtte for mobilitet imidlertid ikke i tilstrækkelig grad fremmer miljømæssigt og socialt bæredygtig mobilitet, men derimod gør det svært for kunstnere og kulturarbejdere at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at grænseoverskridende mobilitet fortsat er et væsentligt element i kunstneres og kulturarbejderes karrierer; der henviser til, at de fleste af de nuværende finansieringsinstrumenter til støtte for mobilitet imidlertid ikke i tilstrækkelig grad fremmer miljømæssigt og socialt bæredygtig mobilitet, men derimod gør det svært for kunstnere og kulturarbejdere at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv;

| U. | der henviser til, at Rådets arbejdsplan på kulturområdet for 2019-2022 gør det til en prioritet at etablere et økosystem, der støtter kunstnere og fagfolk inden for det kulturelle og kreative område, og anerkender behovet for en fælles indsats på dette område; der henviser til, at der er et påtrængende behov for en sådan fælles indsats; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Rådets arbejdsplan på kulturområdet for 2019-2022 gør det til en prioritet at etablere et økosystem, der støtter kunstnere og fagfolk inden for det kulturelle og kreative område, og anerkender behovet for en fælles indsats på dette område; der henviser til, at der er et påtrængende behov for en sådan fælles indsats;

| V. | der henviser til, at der findes flere definitioner af kunstnere and kulturarbejdere i EU, hvilket indebærer udfordringer i forbindelse med eventuel harmonisering; der henviser til, at mange arbejdstagere inden for de kulturelle og kreative industrier, herunder, men ikke begrænset til, forfattere, oversættere af skønlitteratur, producenter og teknikere, ikke desto mindre har problemer på grund af usikkerhed, der skyldes fraværet af en konsekvent definition af deres status; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der findes flere definitioner af kunstnere and kulturarbejdere i EU, hvilket indebærer udfordringer i forbindelse med eventuel harmonisering; der henviser til, at mange arbejdstagere inden for de kulturelle og kreative industrier, herunder, men ikke begrænset til, forfattere, oversættere af skønlitteratur, producenter og teknikere, ikke desto mindre har problemer på grund af usikkerhed, der skyldes fraværet af en konsekvent definition af deres status;

| W. | der henviser til, at flere medlemsstater har indført specifik lovgivning, der giver kunstnere en særlig status for at sikre, at de har adgang til sociale ydelser; der henviser til, at denne lovgivning varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket hindrer gensidig anerkendelse af status for kunstnere, kulturarbejdere og andre kreative aktører samt grænseoverskridende samarbejde og mobilitet og derved skaber hindringer for kulturelle og kunstneriske frembringelser og udtryk samt fri bevægelighed og i sidste ende for den europæiske kulturelle mangfoldighed og sociale bæredygtighed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at flere medlemsstater har indført specifik lovgivning, der giver kunstnere en særlig status for at sikre, at de har adgang til sociale ydelser; der henviser til, at denne lovgivning varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket hindrer gensidig anerkendelse af status for kunstnere, kulturarbejdere og andre kreative aktører samt grænseoverskridende samarbejde og mobilitet og derved skaber hindringer for kulturelle og kunstneriske frembringelser og udtryk samt fri bevægelighed og i sidste ende for den europæiske kulturelle mangfoldighed og sociale bæredygtighed;

| X. | der henviser til, at støtten til de kulturelle og kreative sektorer varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat for så vidt angår budgetternes størrelse, vejledende prioriterede mål og værdier, hvilket er med til at skabe yderligere forskelle i holdbarheden af kulturarbejderes karrierer i de forskellige lande, og hindrer inklusivitet, bæredygtighed og balance i grænseoverskridende samarbejde og mobilitet; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at støtten til de kulturelle og kreative sektorer varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat for så vidt angår budgetternes størrelse, vejledende prioriterede mål og værdier, hvilket er med til at skabe yderligere forskelle i holdbarheden af kulturarbejderes karrierer i de forskellige lande, og hindrer inklusivitet, bæredygtighed og balance i grænseoverskridende samarbejde og mobilitet;

| Y. | der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere og andre kreative aktører har atypiske arbejdsmønstre som følge af sektorens karakter og ofte tilbydes usikre samarbejdsaftaler, der hæmmer deres adgang til ubegrænset social sikring og udelukker dem fra pension, sundhedspleje og arbejdsløshedsunderstøttelse; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere og andre kreative aktører har atypiske arbejdsmønstre som følge af sektorens karakter og ofte tilbydes usikre samarbejdsaftaler, der hæmmer deres adgang til ubegrænset social sikring og udelukker dem fra pension, sundhedspleje og arbejdsløshedsunderstøttelse;

| Z. | der henviser til, at kunstneres og kulturelle og kreative arbejdstageres vederlag ofte er ustabil og usikker og kommer fra forskellige kilder såsom kontrakter, royalties, tilskud og subsidier, hvilket gør deres indkomst meget uforudsigelig, efterlader dem i en prekær situation og svækker deres modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at kunstneres og kulturelle og kreative arbejdstageres vederlag ofte er ustabil og usikker og kommer fra forskellige kilder såsom kontrakter, royalties, tilskud og subsidier, hvilket gør deres indkomst meget uforudsigelig, efterlader dem i en prekær situation og svækker deres modstandsdygtighed;

| AA. | der henviser til, at covid-19-pandemien og nedlukningerne i alvorlig grad har begrænset de mulige indtægtskilder for langt de fleste kunstnere, herunder udøvende kunstnere, og kulturarbejdere; der henviser til, at de løbende indtægter fra forfatteres ophavsrettigheder og tilhørende rettigheder fortsat har været en af de få resterende indtægtskilder; der henviser til, at disse rettigheder i mange medlemsstater ikke respekteres på behørig vis af distributionsplatforme, som presser rettighedsindehavere til at give afkald på deres rettigheder, undertiden uden tidsbegrænsning, som en del af deres kontrakter, og at dette i alvorlig grad begrænser deres muligheder for at brødføde sig selv i kraft af deres arbejde; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at covid-19-pandemien og nedlukningerne i alvorlig grad har begrænset de mulige indtægtskilder for langt de fleste kunstnere, herunder udøvende kunstnere, og kulturarbejdere; der henviser til, at de løbende indtægter fra forfatteres ophavsrettigheder og tilhørende rettigheder fortsat har været en af de få resterende indtægtskilder; der henviser til, at disse rettigheder i mange medlemsstater ikke respekteres på behørig vis af distributionsplatforme, som presser rettighedsindehavere til at give afkald på deres rettigheder, undertiden uden tidsbegrænsning, som en del af deres kontrakter, og at dette i alvorlig grad begrænser deres muligheder for at brødføde sig selv i kraft af deres arbejde;

| AB. | der henviser til, at forfattere, udøvende kunstnere og alle kulturelle ophavsmænd bør have adgang til garanterede minimumsstandarder for social sikring, herunder forsikring mod ledighed og sygesikring samt pensionsmidler, så de kan koncentrere sig fuldt ud om deres kunstneriske proces og kreativitet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at forfattere, udøvende kunstnere og alle kulturelle ophavsmænd bør have adgang til garanterede minimumsstandarder for social sikring, herunder forsikring mod ledighed og sygesikring samt pensionsmidler, så de kan koncentrere sig fuldt ud om deres kunstneriske proces og kreativitet;

| AC. | der henviser til, at fraværet af kollektive overenskomstforhandlinger og hindringer herfor for selvstændige kunstnere og kulturelle og kreative arbejdere yderligere undergraver deres stilling på arbejdsmarkedet og fører til mangel på passende social sikring og har en negativ indvirkning på deres position og sikkerhed på lang sigt; der henviser til, at kollektiv forvaltning af ophavsmænds rettigheder er en væsentlig indtægtskilde for flertallet af skabende aktører og kunstnere i Europa, idet den sikrer dem deres løbende betaling og også bør beskytte dem mod urimelig praksis fra store og dominerende mediers og streamingplatformsvirksomheders side; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at fraværet af kollektive overenskomstforhandlinger og hindringer herfor for selvstændige kunstnere og kulturelle og kreative arbejdere yderligere undergraver deres stilling på arbejdsmarkedet og fører til mangel på passende social sikring og har en negativ indvirkning på deres position og sikkerhed på lang sigt; der henviser til, at kollektiv forvaltning af ophavsmænds rettigheder er en væsentlig indtægtskilde for flertallet af skabende aktører og kunstnere i Europa, idet den sikrer dem deres løbende betaling og også bør beskytte dem mod urimelig praksis fra store og dominerende mediers og streamingplatformsvirksomheders side;

| AD. | der henviser til, at grænseoverskridende mobilitet er en væsentlig del af kunstneres, ophavsmænds, udøvende kunstneres og samtlige kulturelle skabende aktørers og kulturarbejderes arbejde, men ofte hæmmes af bureaukratiske procedurer, mangel på klare oplysninger og et væld af administrative regler og krav i medlemsstaterne, navnlig med hensyn til social sikring og beskatning og de komplicerede og bekostelige procedurer i forbindelse med de særlige behov for transport af skrøbeligt kunstnerisk udstyr; der henviser til, at disse hindringer for grænseoverskridende kulturel mobilitet undergraver princippet om fri bevægelighed; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at grænseoverskridende mobilitet er en væsentlig del af kunstneres, ophavsmænds, udøvende kunstneres og samtlige kulturelle skabende aktørers og kulturarbejderes arbejde, men ofte hæmmes af bureaukratiske procedurer, mangel på klare oplysninger og et væld af administrative regler og krav i medlemsstaterne, navnlig med hensyn til social sikring og beskatning og de komplicerede og bekostelige procedurer i forbindelse med de særlige behov for transport af skrøbeligt kunstnerisk udstyr; der henviser til, at disse hindringer for grænseoverskridende kulturel mobilitet undergraver princippet om fri bevægelighed;

| AE. | der henviser til, at offentlige tilskud anses for at være den mest afgørende og effektive form for finansiel støtte til de kulturelle og kreative sektorer, men at de ofte er utilstrækkelige, alt for bureaukratiske og for vanskelige at få adgang til eller utilgængelige, navnlig for marginaliserede grupper, og til tider er partiske som følge af politisk indflydelse, som afskrækker især de vordende kunstnere og skabende aktører fra at ansøge; der endvidere henviser til, at manglen på en overordnet europæisk finansieringsstrategi for sektoren fra Kommissionens side, de forskellige kilder inden for den flerårige finansielle ramme og deres manglende integration også hindrer adgangen til offentlige tilskud; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at offentlige tilskud anses for at være den mest afgørende og effektive form for finansiel støtte til de kulturelle og kreative sektorer, men at de ofte er utilstrækkelige, alt for bureaukratiske og for vanskelige at få adgang til eller utilgængelige, navnlig for marginaliserede grupper, og til tider er partiske som følge af politisk indflydelse, som afskrækker især de vordende kunstnere og skabende aktører fra at ansøge; der endvidere henviser til, at manglen på en overordnet europæisk finansieringsstrategi for sektoren fra Kommissionens side, de forskellige kilder inden for den flerårige finansielle ramme og deres manglende integration også hindrer adgangen til offentlige tilskud;

| AF. | der henviser til, at freelancere lider under den største usikkerhed med hensyn til at få adgang til både socialsikringsordninger og tilskud, støtte og andre finansieringsmuligheder på nationalt plan og EU-plan; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at freelancere lider under den største usikkerhed med hensyn til at få adgang til både socialsikringsordninger og tilskud, støtte og andre finansieringsmuligheder på nationalt plan og EU-plan;

| AG. | der henviser til, at covid-19-pandemien har understreget kunstneres afhængighed af offentlig og privat kortsigtet finansiel støtte og projektbaseret støtte midtvejs i gennemførelsen, og at dette har afsløret de generelle strukturelle problemer i sektoren; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at covid-19-pandemien har understreget kunstneres afhængighed af offentlig og privat kortsigtet finansiel støtte og projektbaseret støtte midtvejs i gennemførelsen, og at dette har afsløret de generelle strukturelle problemer i sektoren;

| AH. | der henviser til, at adgang til finansiering fortsat er den største udfordring, navnlig for mindre aktører i de kulturelle og kreative sektorer, heriblandt individuelle kunstnere, kunstnerkollektiver samt kulturelle og kreative arbejdstagere, som ofte er udelukket fra lån og bankgarantier, hvilket øger vigtigheden af adgang til og tilrådighedsstillelsen af offentlige og private tilskud og subsidier; gentager, at det er vigtigt at støtte alle kulturelle sektorer, herunder kulturformidlingserhverv, der spiller en afgørende rolle som bindeled mellem offentligheden og kunst eller kulturarv, og således sikre adgang til og udbredelse af kultur for og blandt den brede offentlighed; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at adgang til finansiering fortsat er den største udfordring, navnlig for mindre aktører i de kulturelle og kreative sektorer, heriblandt individuelle kunstnere, kunstnerkollektiver samt kulturelle og kreative arbejdstagere, som ofte er udelukket fra lån og bankgarantier, hvilket øger vigtigheden af adgang til og tilrådighedsstillelsen af offentlige og private tilskud og subsidier; gentager, at det er vigtigt at støtte alle kulturelle sektorer, herunder kulturformidlingserhverv, der spiller en afgørende rolle som bindeled mellem offentligheden og kunst eller kulturarv, og således sikre adgang til og udbredelse af kultur for og blandt den brede offentlighed;

| AI. | der henviser til, at mange private investorer og offentlige støtteydere har reduceret eller helt indstillet deres finansielle støtte til kulturelle projekter, navnlig hvor der er en grænseoverskridende dimension, under krisen; en Ændringsforslag der henviser til, at dette understreger vigtigheden af en pålidelig og konstant offentlig finansiering; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at mange private investorer og offentlige støtteydere har reduceret eller helt indstillet deres finansielle støtte til kulturelle projekter, navnlig hvor der er en grænseoverskridende dimension, under krisen; en Ændringsforslag der henviser til, at dette understreger vigtigheden af en pålidelig og konstant offentlig finansiering;

| AJ. | der henviser til, at uddannelse og kultur er afgørende for opbygning af inkluderende samfund med samhørighed for alle, fremme af integration og opretholdelse af europæisk konkurrenceevne; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at uddannelse og kultur er afgørende for opbygning af inkluderende samfund med samhørighed for alle, fremme af integration og opretholdelse af europæisk konkurrenceevne;

| AK. | der henviser til, at streamingtjenester med base uden for EU har øget deres investeringer i medlemsstaternes infrastruktur inden for de kulturelle og kreative industrier med henblik på at skabe mere indhold beregnet til distribution via internettet; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at streamingtjenester med base uden for EU har øget deres investeringer i medlemsstaternes infrastruktur inden for de kulturelle og kreative industrier med henblik på at skabe mere indhold beregnet til distribution via internettet;

| AL. | der henviser til, at kunstnere ofte udsættes for racisme, fremmedhad, forskelsbehandling og eksklusion på grundlag af vedkommendes opfattede identitet som følge af strukturel og institutionel racisme og symbolpolitik, der resulterer i anspændte relationer og spændinger i samarbejdet med de relevante institutioner og i underminering af de pågældendes kunstneriske frihed; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at kunstnere ofte udsættes for racisme, fremmedhad, forskelsbehandling og eksklusion på grundlag af vedkommendes opfattede identitet som følge af strukturel og institutionel racisme og symbolpolitik, der resulterer i anspændte relationer og spændinger i samarbejdet med de relevante institutioner og i underminering af de pågældendes kunstneriske frihed;

| AM. | der henviser til, at kunstnere med handicap udelukkes fra politikker og finansiering inden for de kulturelle og kreative industrier som følge af manglende hensyntagen til f.eks. begrænset mobilitet eller udfordringer i form af bureaukratiske finansieringsprocedurer; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at kunstnere med handicap udelukkes fra politikker og finansiering inden for de kulturelle og kreative industrier som følge af manglende hensyntagen til f.eks. begrænset mobilitet eller udfordringer i form af bureaukratiske finansieringsprocedurer;

| AN. | der henviser til, at selv om kvinders deltagelse i de kulturelle og kreative sektorer er høj, fortsætter en stor del af den kønsbaserede forskelsbehandling samt manglende adgang, lønforskelle mellem mænd og kvinder og hindringer for repræsentation og synlighed; der henviser til, at kvinder sjældent indtager centrale kreative roller eller beslutningstagende stillinger i kulturinstitutioner; der henviser til, at kvindelige kunstnere ofte får mundkurv på og udsættes for uforholdsmæssig kritik som følge af deres arbejde, og at kvinder og LGBTIQ+-kunstnere oftere er mål for angreb eller underkastes restriktioner; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at selv om kvinders deltagelse i de kulturelle og kreative sektorer er høj, fortsætter en stor del af den kønsbaserede forskelsbehandling samt manglende adgang, lønforskelle mellem mænd og kvinder og hindringer for repræsentation og synlighed; der henviser til, at kvinder sjældent indtager centrale kreative roller eller beslutningstagende stillinger i kulturinstitutioner; der henviser til, at kvindelige kunstnere ofte får mundkurv på og udsættes for uforholdsmæssig kritik som følge af deres arbejde, og at kvinder og LGBTIQ+-kunstnere oftere er mål for angreb eller underkastes restriktioner;

| AO. | der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere fra marginaliserede grupper, herunder kvinder, unge, repræsentanter for racemæssige, etniske og geografiske minoriteter, personer med sårbar socioøkonomisk baggrund, personer med handicap og LGBTIQ+-personer, har ringere adgang til en karriere som kunstner eller kulturarbejder og færre muligheder for at udvikle langsigtede karrierer i sektoren; der henviser til, at covid-19-pandemien har været særlig stor for kvinder og har forværret de allerede eksisterende hindringer med hensyn til adgang, lige betaling, repræsentation og synlighed i de kulturelle og kreative sektorer, som disse grupper oplever; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere fra marginaliserede grupper, herunder kvinder, unge, repræsentanter for racemæssige, etniske og geografiske minoriteter, personer med sårbar socioøkonomisk baggrund, personer med handicap og LGBTIQ+-personer, har ringere adgang til en karriere som kunstner eller kulturarbejder og færre muligheder for at udvikle langsigtede karrierer i sektoren; der henviser til, at covid-19-pandemien har været særlig stor for kvinder og har forværret de allerede eksisterende hindringer med hensyn til adgang, lige betaling, repræsentation og synlighed i de kulturelle og kreative sektorer, som disse grupper oplever;

| AP. | der henviser til, at ytringsfrihed og frihed for kunst, som er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, i øjeblikket er truet i flere medlemsstater som et resultat af statslig indblanding og undertiden hindres af anvendelsen af antiterrorlovgivning eller påstande om, at kunstneriske værker fornærmer religiøse følelser eller nationale symboler eller anses for at være anstødelige eller upassende, hvilket også fører til tilfælde af selvcensur; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at ytringsfrihed og frihed for kunst, som er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, i øjeblikket er truet i flere medlemsstater som et resultat af statslig indblanding og undertiden hindres af anvendelsen af antiterrorlovgivning eller påstande om, at kunstneriske værker fornærmer religiøse følelser eller nationale symboler eller anses for at være anstødelige eller upassende, hvilket også fører til tilfælde af selvcensur;

| AQ. | der henviser til, at situationen i de nationale hjælpeprogrammer under krisen, navnlig hjælp til arbejdstagere i de kulturelle og kreative industrier, som ikke falder ind under de nationale definitioner af kunstnere, herunder, men ikke begrænset til, freelancere såsom tekstforfattere og forfattere, var og fortsat er fragmenteret; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at situationen i de nationale hjælpeprogrammer under krisen, navnlig hjælp til arbejdstagere i de kulturelle og kreative industrier, som ikke falder ind under de nationale definitioner af kunstnere, herunder, men ikke begrænset til, freelancere såsom tekstforfattere og forfattere, var og fortsat er fragmenteret;

| AR. | der henviser til, at en hel generation af unge kunstnere og kulturarbejdere som følge af pandemien vil kæmpe for at finde beskæftigelse på kulturområdet eller påbegynde en videregående uddannelse inden for kunst, fordi deres muligheder indskrænkes; der henviser til, at kunstnere under 30 år har større sandsynlighed for at være arbejdsløse, acceptere ubetalt arbejde og være udsat for arbejdsforhold med grov udnyttelse såsom lønninger, der ikke betales, og usikre ansættelseskontrakter; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at en hel generation af unge kunstnere og kulturarbejdere som følge af pandemien vil kæmpe for at finde beskæftigelse på kulturområdet eller påbegynde en videregående uddannelse inden for kunst, fordi deres muligheder indskrænkes; der henviser til, at kunstnere under 30 år har større sandsynlighed for at være arbejdsløse, acceptere ubetalt arbejde og være udsat for arbejdsforhold med grov udnyttelse såsom lønninger, der ikke betales, og usikre ansættelseskontrakter;

1.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende kulturens væsentlige værdi og dens grundlæggende rolle for kulturen i samfundet, dets fremskridt og vores velfærd, økonomien og rummeligheden, og til at omsætte denne anerkendelse i passende og kontinuerlig finansiel og strukturel støtte;

2.

beklager, at kulturaktiviteter ofte er blevet betragtet som værende uvæsentlige; minder om, at kultur spiller en endnu mere afgørende rolle i vores samfund, så meget desto mere under en krise, og opfordrer derfor til en genåbning af alle steder med kulturoplevelser snarest muligt; anerkender, at det — hvis de kulturelle og kreative industrier skal overleve de aktuelle udfordringer — er afgørende ikke alene at sikre omgående støtte og iværksætte alle de nødvendige nødforanstaltninger, men også at overveje en kontrolleret genstart af denne vigtige sektor, idet der ydes strukturel støtte i form af innovationsprogrammer og budgetter hertil og desuden med læringsmuligheder på området for den unge generation;

3.

opfordrer Kommissionen til videreudvikling og konkretisering af den industripolitiske ramme for økosystemet omkring de kulturelle og kreative industrier, så den bliver en sammenhængende, konkurrencedygtig og langsigtet strategi, der kan forstærke miljøets konkurrenceevne, dets strategiske værdi for europæisk økonomi og den europæiske måde at leve på og kan gøre det muligt for borgerne at indfri deres potentialer, hvad angår job og vækstskabelse; understreger de kulturelle og kreative industriers potentiale, hvad angår beskæftigelse for unge og reindustrialisering og navnlig de stadig større muligheder for unge mennesker inden for den kulturelle og kreative sektor, som det digitale miljø har skabt;

4.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage de kulturelle og kreative sektorer i alle økonomiske støtteværktøjer såsom InvestEU og NextGenerationEU; understreger betydningen af at kanalisere disse ressourcer baseret på de forskellige sektorers særtræk og de potentielle støtteberettigedes størrelse for at sikre kompatible løsninger, der ikke skaber yderligere ulighed inden for EU;

5.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anerkende den europæiske merværdi af grænseoverskridende samarbejde og fjerne samtlige hindringer for bæredygtig og inklusiv grænseoverskridende mobilitet i EU og med ikke-EU-lande for kunstnere og kulturarbejdere;

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og give ophavsmænd, udøvende kunstnere, udøvende kunstnere og andre kreative fagfolk og arbejdstagere i de kulturelle og kreative sektorer klare oplysninger og vejledninger om mobilitetsmuligheder og revidere og — hvis det er nødvendigt — genoverveje administrative krav i alle medlemsstater, herunder om visa, beskatning, social sikring og adgang til uddannelse og anerkendelse af eksamensbeviser i kunstuddannelse, herunder erhvervsuddannelse og erhvervelse af akademiske kvalifikationer med henblik på at forenkle og gøre adgangen ensartet for alt det ovennævnte samt for Unionens programmer og fonde, der kan opfylde deres behov, såsom Et Kreativt Europa, herunder dem der ikke direkte eller specifikt er rettet mod de kulturelle og kreative sektorer; opfordrer til etablering af specifikke programmer, der er dedikeret til mobilitet for unge kreative og nyskabende kunstnere for at fremme udvekslinger og innovation inden for kultur og kreativitet;

7.

glæder sig over oprettelsen af informationskontorer for mobilitet, der skal yde bistand til kunstnere og kulturarbejdere og støtte bæredygtig mobilitet; opfordrer alle medlemsstater til at oprette mindst ét sådant mobilitets- og informationspunkt, hvor der tilbydes gratis og skræddersyet bistand til kunstnere, kulturarbejdere og ansatte i de kreative brancher; anbefaler, at Kommissionen leverer sammenhængende og mere omfattende oplysninger, der er skræddersyet til kulturarbejdere på tværs af grænserne samt forfattere, udøvende kunstnere og skabere, om mobilitet gennem initiativer såsom opdaterede værktøjssæt og håndbøger;

8.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge klare oplysninger til kunstnere om mobilitetsspørgsmål vedrørende forholdet mellem EU og Det Forenede Kongerige;

9.

fordømmer, at de fleste medlemsstater undlod at gennemføre direktiv (EU) 2019/790 om ophavsret på det digitale indre marked inden fristen den 7. juni 2021; beklager, at Kommissionen først offentliggjorde retningslinjerne tre dage før gennemførelsesfristen; mener, at dette viser, at der er behov for en forordning, der også dækker de proceduremæssige spørgsmål;

10.

tilskynder medlemsstaterne til at give fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer mulighed for at trække erhvervsmæssige udgifter i forbindelse med deres kunstneriske aktiviteter samt udgifter til udstyr eller uddannelse (opkvalificering og omskoling) fra i skat;

11.

understreger behovet for detaljerede, kønsopdelte sammenlignelige data og statistikker om beskæftigelse på det kulturelle område og indkomst i de kulturelle og kreative sektorer;

12.

tilskynder til større synergi mellem den kulturelle sektor og uddannelsessektoren og fremme af kunst- og kulturskolers og -institutioners øgede deltagelse i aktiviteter under Erasmus+ og i andre foranstaltninger under EU-programmerne, både for studerende og undervisere; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at medtage og fremme adgangen til kunstuddannelse, erhvervsuddannelse og akademiske kvalifikationer som led i en holistisk tilgang til de kulturelle og kreative sektorers genopretning og for samfundet som helhed; bemærker betydningen af at give adgang til livslang læring og uddannelse gennem bl.a. mentorprogrammer samt udvikling af EU-dækkende undervisningsmateriale til omstillingen fra uddannelse til ansættelse inden for de kulturelle og kreative sektorer;

13.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre direktiv (EU) 2019/790 om ophavsret på det digitale indre marked med kraftigt fokus på beskyttelse af kulturelle og kreative værker og dem, der skaber dem, og navnlig sikre et rimeligt, passende og forholdsmæssigt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge den effektive gennemførelse af disse nøgleprincipper;

14.

påpeger betydningen af territoriale licenser i forretningsmodellen for flertallet af enheder i de kulturelle og kreative sektorer; minder om Kommissionens midtvejsevaluering af forordningen om uberettiget geografisk blokering; påpeger nødvendigheden af, at man, inden man overvejer opfølgende foranstaltninger, tager hensyn til rettighedshavernes synspunkter i alle diskussioner vedrørende ophavsretsbeskyttet indhold; minder om, at indtægterne fra ophavsrettigheder ikke alene udgør kernen i et retfærdigt vederlag til kunstnere og ophavsmænd, men også til mange små aktører i de kulturelle og kreative sektorer; minder om, at enhver drastisk ændring på dette område kan føre til dramatiske konsekvenser for mange af dem;

15.

beklager det faktum, at den nationale gennemførelse af direktiv (EU) 2019/790 og (EU) 2019/789 (12) i nogen grad er forsinket, idet kun nogle få medlemsstater har benyttet sig af muligheden i artikel 18 til at indføre passende vederlagsordninger; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at omsætte artikel 18 i direktiv (EU) 2019/790 i effektive vederlagsordninger;

16.

opfordrer Kommissionen til at fremme forvaltningen af kollektive rettigheder ved gennemførelsen af de nyligt vedtagne direktiver om ophavsrettigheder samt i forbindelse med dens kommende initiativer til sikring af retfærdige vederlag til ophavsmænd og bred adgang til kulturelle og kreative værker for offentligheden;

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til effektivt at gennemføre ligestilling mellem kønnene samt inklusions- og integrationsinitiativer på det kulturelle og audiovisuelle område gennem programmet Et Kreativt Europa og til at overvåge resultaterne heraf;

18.

opfordrer Kommissionen til at evaluere indvirkningerne af musikstreamingplatforme i Europa for at sikre gennemsigtighed i deres anbefalingsalgoritme, eftersom de i høj grad er bestemmende for, hvilket indhold deres brugere lytter til og ser på tjenesternes playlister og brugergrænseflader, og til at overveje indførelsen af positive forpligtelser til at fremme kulturel mangfoldighed og mulighed for at opdage europæiske værker i deres tjenester;

19.

fordømmer på det kraftigste stereotyper, sexisme og seksuel chikane inden for de kulturelle og kreative sektorer;

20.

glæder sig over initiativerne i nogle medlemsstater til at tilskynde til kønsligestilling i udvælgelsesprocessen til højerestående stillinger i kulturinstitutioner;

21.

anerkender kunstens og kulturens centrale rolle med hensyn til at fremme kulturel mangfoldighed og inklusive samfund samt kampen mod forskelsbehandling af enhver art;

22.

fremhæver, at den nuværende pandemi har understreget betydningen af den digitale sfære og forstærket kunstneres og brugeres afhængighed af de dominerende digitale platforme; fremhæver i denne forbindelse behovet for større gennemsigtighed; minder om, at for nogle kunstnere og ophavsmænd, som især var afhængige af offentlige begivenheder, udgør denne ændring i det økonomiske paradigme en udfordring for stabilitet i deres indtægter; er bekymret over, at mange kunstnere og skabende aktører i denne nye forretningsmodel ikke kan opnå samme indtægter, eftersom dominerende eller store streamingplatformes praksis med at indføre buy-out-klausuler fratager ophavsmændene deres royalties og hindrer et passende og forholdsmæssigt vederlag til ophavsmændene; anmoder Kommissionen om at evaluere situationen og om at træffe foranstaltninger for at sikre, at indtægterne fordeles behørigt og retfærdigt til alle ophavsmænd, kunstnere og rettighedshavere;

23.

glæder sig over Kommissionens indledende konsekvensanalyse og nylige offentlige høring om kollektive overenskomstforhandlinger for selvstændige, som undersøger muligheden for at fjerne de konkurrenceretlige hindringer for kollektive overenskomstforhandlinger for selvstændige erhvervsdrivende og freelancere; opfordrer i denne henseende indtrængende Kommissionen til at anlægge den bredest mulige tilgang for at sikre adgang til kollektive overenskomstforhandlinger for alle selvstændige solo-arbejdstagere, herunder kunstnere og kulturarbejdere; opfordrer Kommissionen til at foretage en yderligere evaluering af de nuværende statsstøtteregler og deres anvendelse inden for de kulturelle og kreative sektorer samt de mulige behov for tilpasninger; opfordrer medlemsstaterne til at anerkende foreningsfrihed for alle arbejdstagere i de kulturelle og kreative sektorer og til at fremme kollektive overenskomstforhandlinger;

24.

påpeger, at atypisk beskæftigelse (deltidskontrakter og tidsbegrænsede kontrakter, midlertidigt arbejde og økonomisk afhængig selvstændig beskæftigelse) er almindeligt i medierne og kultursektoren, hvilket ofte fører til usikre arbejdssituationer for kunstnere og kulturarbejdere; understreger det presserende behov for at forbedre arbejdsvilkårene i de kulturelle og kreative sektorer; opfordrer medlemsstaterne til at bruge opadgående konvergens til at fastsætte minimumsstandarder for kunstnere og kulturarbejdere, hvad angår arbejdsvilkår, rimelig aflønning og social sikring, idet man anerkender de særlige karakteristika, der kendetegner de kulturelle og kreative sektorer, samt at kreativitet ikke kan gøres op i penge;

25.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en europæisk kunstnerstatus, idet der etableres en fælles ramme for arbejdsvilkår og mindstestandarder, der er fælles for alle EU-lande, samtidigt med at man fuldt ud respekterer medlemsstaternes og EU's ansvar, hvad angår arbejdsmarkeds- og kulturpolitik, gennem vedtagelse eller anvendelse af en række sammenhængende og omfattende retningslinjer vedrørende bl.a. kontrakter, muligheder for kollektiv repræsentation og forvaltning, socialsikring, syge- og arbejdsløshedsforsikring, pensionsordninger, direkte og indirekte beskatning, ikketoldmæssige hindringer og informationsasymmetri; glæder sig i denne forbindelse over de kommende drøftelser under den åbne koordinationsmetode mellem medlemsstaterne om kunstneres status som et første skridt; opfordrer til, at der nedsættes en arbejdsgruppe inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode med henblik på at lette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og lette overvågningen af fremskridtene med hensyn til forbedring af kunstneres arbejdsvilkår;

26.

opfordrer Kommissionen til at kortlægge de eksisterende definitioner af kunstnere og kulturarbejdere i medlemsstaterne med henblik på at skabe en fælles forståelse, som skal afspejles i EU's politiske beslutningstagning og kulturstatistikker; noterer sig, at en sådan definition bør tage højde for den procesorienterede karakter af kulturarbejde og anerkende arbejdsintensiteten på de forskellige trin i den kreative proces; mener, at en sådan definition også bør afstemmes efter UNESCO's anbefaling fra 1980 om kunstneres status;

27.

opfordrer til større grænseoverskridende mobilitet og anerkendelse af kulturelle og kreative færdigheder, kvalifikationer og eksamensbeviser med henblik på at fremme mobiliteten for mennesker, der arbejder i de kulturelle og kreative sektorer;

28.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte erhvervsuddannelsesprogrammer og initiativer til karriereudvikling for alle ophavsmænd, udøvende kunstnere og kulturskabere og navnlig til at støtte dem med at erhverve digitale, iværksætterrelaterede og andre kompetencer med henblik på at udnytte digitale muligheder for at fremme deres arbejde og samarbejde med andre kunstnere;

29.

opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at opfylde deres ansvar og forpligtelse til at fremme og forsvare kunstnerisk frihed med henblik på at opretholde den grundlæggende ret til ytringsfrihed og til at sikre, at EU-borgerne frit kan nyde kunstneriske frembringelser og deltage i kultur, og opfordrer Kommissionen til at iværksætte sanktioner over for de medlemsstater, der ikke overholder deres forpligtelser; opfordrer Kommissionen til at foretage yderligere undersøgelser af emnet og udarbejde en køreplan for opnåelse af bedre beskyttelse af kunstnerisk ytringsfrihed i EU; opfordrer medlemsstaterne til i fællesskab at tilvejebringe en struktureret dialog blandt kunstnere, juridiske eksperter og relevante interessenter for at fastsætte fælles standarder for kunstnerisk ytringsfrihed samt udarbejde og implementere relevante retningslinjer;

30.

bifalder Rådets seneste konklusioner om genopretningen, robustheden og bæredygtigheden af de kulturelle og kreative sektorer, navnlig med hensyn til opfordringen til et fair og bæredygtigt arbejdsmarked samt social sikring til mennesker, der arbejder i de kulturelle og kreative sektorer, samt behovet for at sikre kunstneres indkomst; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde hen imod hurtig gennemførelse af disse konklusioner;

31.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre fuld adgang til social sikring for kunstnere og kulturarbejdere, uanset deres beskæftigelsesstatus, herunder adgang til arbejdsløshedsunderstøttelse, sundhedsbehandling og pension; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe specifikke foranstaltninger for de forskellige kategorier af kreative erhverv til at tackle ustabil indkomst, ulønnet arbejde og jobusikkerhed og sikre en samlet minimumsstandard for deres indkomst;

32.

opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til den unikke situation for kunstnere fra marginaliserede grupper i udviklingen af alle relevante politikker, finansieringsprogrammer og aktiviteter og til at fjerne alle hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene i sektoren, navnlig ved at indføre foranstaltninger, der giver alle kulturarbejdere og kunstnere lige adgang, deltagelse og repræsentation;

33.

opfordrer medlemsstaterne til at øge deres støtte til de kulturelle og kreative sektorer ved at styrke de offentlige investeringer og tilskynde til private investeringer i de kulturelle og kreative sektorer samt til offentligprivate partnerskaber; opfordrer medlemsstaterne til at sikre lettere adgang til finansiering for kunstnere og alle kulturelle skabende aktører;

34.

opfordrer medlemsstaterne til at diversificere støttekilderne til de kulturelle og kreative sektorer og sikre, at der ikke gennemføres finansielle nedskæringer eller nedskæringer i de eksisterende midler, da sektorerne stadig kæmper med eftervirkningerne af den seneste nedskæringsrunde;

35.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette adgangen til offentlige tilskud og lån ved at reducere de administrative byrder i alle faser af ansøgnings- og rapporteringsprocessen og til at sikre gennemsigtigheden; understreger nødvendigheden af at fremme synergier mellem alle relevante EU-finansieringsordninger med specifikke beløb afsat til den kulturelle og kreative sektor, såsom Horisont Europa, Et Kreativt Europa, InvestEU, det digitale Europa, samhørighedspolitikkens fonde og genopretnings- og resiliensfaciliteten, der skal udnyttes for bedre at støtte kunstnere og kulturarbejdere og tilvejebringe nye, tilgængelige og, hvor det er muligt, regelmæssige finansieringsstrømme;

36.

understreger betydningen af at rette en passende andel af de økonomiske genopretningsforanstaltninger mod de kunstneriske og kreative sektorer; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage kultur i de nationale genopretnings- og resiliensplaner og øremærke mindst 2 % af budgetrammen for genopretnings- og resiliensfaciliteten til kultur med konkrete, inklusive foranstaltninger, der er tilgængelige for alle og ikke lader nogen i stikken; er foruroliget over, at de forelagte planer i nogle medlemsstater synes at øremærke en lavere procentdel eller slet ikke nogen finansiering specielt rettet mod disse sektorer; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre oplysninger om beløb og formål for de midler, der er øremærket i planerne, for at sikre gennemsigtighed og lette det demokratiske tilsyn;

37.

gentager, at det er vigtigt at støtte alle kulturelle sektorer, herunder kulturformidlingserhverv, der spiller en afgørende rolle som bindeled mellem offentligheden og kunst eller kulturarv, og således sikre adgang til og udbredelse af kultur for og blandt den brede offentlighed;

38.

understreger, at de kulturelle og kreative industrier er de første sektorer, der blev ramt af pandemien, og de sektorer, der blev hårdest ramt af pandemien, og de sidste, der vil komme sig, idet genopretningen af de kulturelle og kreative industrier forventes at blive langsommere end for andre sektorer på grund af kapacitetsbegrænsningerne forbundet med kulturelle begivenheder og steder; understreger, at genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer skal gå hånd i hånd med overgangen til bæredygtighed i sektorerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte genopretningen af hele det kulturelle økosystem på kort sigt og til at styrke de kulturelle og kreative industriers modstandsdygtighed, konkurrenceevne og innovation på lang sigt og til at styrke disse sektorer ved at yde retfærdig og struktureret støtte til alle, navnlig de mest sårbare aktører, og fremme beskæftigelsesmuligheder for kunstnere, forfattere, udøvende kunstnere, kulturarbejdere og fagfolk inden for kulturel mægling ved at støtte samarbejde på tværs af fagområder samt ved at sikre omfattende overvågning af den socioøkonomiske situation i de kulturelle og kreative industrier ved hjælp af den europæiske ramme for arbejdsvilkår med henblik på at tackle eventuelle større kriser så effektivt som muligt i fremtiden og at ledsage deres digitale omstilling;

39.

understreger, at alle foranstaltninger, der træffes for at hjælpe med genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer, ikke kun bør sigte mod økonomisk genopretning, men også bør anvendes til at forbedre arbejdsvilkårene for kunstnere og kulturarbejdere, til at opgradere og omskole disse arbejdstagere til at kunne engagere sig i den digitale tidsalder og digitale verden og til at investere i de kulturelle og kreative sektorers grønne innovationskraft, som er en drivkraft for bæredygtighed, såvel som tidlige brugere og katalysatorer for de disruptive teknologier, der er nødvendige for at tackle klimaændringerne; understreger de udfordringer, som digitaliseringen af de kulturelle og kreative sektorer stiller og deraf behovet for konstant at nytænke og omforme forretningsmodeller med henblik på at udvikle markedsdrevne løsninger baseret på big data, cloudcomputing, IKT, kunstig intelligens og internetplatformenes stærke rolle; understreger, at det er vigtigt for de europæiske kulturelle og kreative industrier, at rettighedshaverne har adgang til og er gennemsigtige med hensyn til publikumsdata og systemer til anbefaling af indhold til publikum; understreger derfor betydningen af garanteret finansiering til digitalisering, bevarelse og onlineadgang til kulturelt og kreativt indhold og vores europæiske kulturarv;

40.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle og udveksle pålidelige data om bedste praksis og metoder til fordeling af støtten til de kulturelle og kreative industrier; opfordrer endvidere til udveksling af bedste praksis om de mest effektive måder at fordele midlerne til inddrivelse på kort og mellemlang sigt for at sikre maksimal dækning af de kulturelle og kreative industrier, således at ingen kunstnere eller kulturarbejdere lades i stikken;

41.

understreger betydningen af aflønning af ophavsmænd og udøvende kunstnere online og offline, navnlig gennem fremme af kollektive forhandlinger;

42.

opfordrer Kommissionen til løbende at overvåge de kulturelle og kreative industrier med regelmæssige undersøgelser af kunstnernes situation med henblik på at råde over nøjagtige, pålidelige, opdaterede og sektorspecifikke data på europæisk plan med henblik på at udforme en solid politikudformning samt have en bedre kortlægning af de kulturelle og kreative industrier og være bedre forberedt i tilfælde af fremtidige kriser;

43.

glæder sig over, at mange af arbejdstagernes og organisationernes kulturelle økosystemer under krisen har tilpasset sig nye digitale distributionsformater og indført innovative måder at nå ud til deres publikum på; påpeger ikke desto mindre, at digitalt engagement ikke bør erstatte kulturelle begivenheder, der opleves personligt;

44.

tilskynder til fremme af anvendelsen af nye teknologier såsom kunstig intelligens, således at kunstnere kan udforske nye måder at skabe og udbrede deres værker på og drage større fordel af de muligheder, som det digitale miljø giver;

45.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 460 af 21.12.2018, s. 12.

1

(2)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 28.

2

(3)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 223.

3

(4)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 152.

4

(5)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92.

5

(6)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

6

(7)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34.

7

(8)  EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30.

8

(9)  Undersøgelse — »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 1. februar 2021.

9

(10)  Briefing — »The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 4. maj 2021.

10

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, januar 2021.

11

Rebuilding Europe:

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer, og om ændring af Rådets direktiv 93/83/EØF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 82).

12

---

Torsdag den 21. oktober 2021

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og til dens artikel 4, 6 og 9, artikel 15, stk. 3, samt artikel 122, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og til dens artikel 4, 6 og 9, artikel 15, stk. 3, samt artikel 122, stk. 1,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 3 og 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 3 og 35,

| — | der henviser til den europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, særlig artikel 11,

| — | der henviser til artikel 31 i Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) aftale om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (TRIPS), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31 i Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) aftale om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (TRIPS),

| — | der henviser til den resolution, der blev vedtaget på det 72. møde i Verdenssundhedsforsamlingen den 28. maj 2019 med titlen »Improving the transparency of markets for medicines, vaccines, and other health products« (Forbedring af gennemsigtigheden på markederne for lægemidler, vacciner og andre sundhedsprodukter), |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution, der blev vedtaget på det 72. møde i Verdenssundhedsforsamlingen den 28. maj 2019 med titlen »Improving the transparency of markets for medicines, vaccines, and other health products« (Forbedring af gennemsigtigheden på markederne for lægemidler, vacciner og andre sundhedsprodukter),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1001 af 14. juni 2017 om EU-varemærker (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1001 af 14. juni 2017 om EU-varemærker (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/745 af 5. april 2017 om medicinsk udstyr, om ændring af direktiv 2001/83/EF, forordning (EF) nr. 178/2002 og forordning (EF) nr. 1223/2009 og om ophævelse af Rådets direktiv 90/385/EØF og 93/42/EØF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/745 af 5. april 2017 om medicinsk udstyr, om ændring af direktiv 2001/83/EF, forordning (EF) nr. 178/2002 og forordning (EF) nr. 1223/2009 og om ophævelse af Rådets direktiv 90/385/EØF og 93/42/EØF (4),

| — | der henviser til sine beslutninger om bekæmpelse af covid-19-pandemien, navnlig sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om bekæmpelse af covid-19-pandemien, navnlig sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om en EU-strategi for covid-19-vacciner (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om en EU-strategi for covid-19-vacciner (COM(2020)0245),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 18. juni 2020 om godkendelse af aftalen med medlemsstaterne om indkøb af covid-19-vacciner på vegne af medlemsstaterne og dertil knyttede procedurer, herunder bilaget hertil (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 18. juni 2020 om godkendelse af aftalen med medlemsstaterne om indkøb af covid-19-vacciner på vegne af medlemsstaterne og dertil knyttede procedurer, herunder bilaget hertil (C(2020)4192),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis, navnlig dens domme i sagerne C-183/95 og C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis, navnlig dens domme i sagerne C-183/95 og C-221/10 (6),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands række af undersøgelser og initiativer, der ser på gennemsigtigheden i EU-administrationens reaktion på covid-19-pandemien (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands række af undersøgelser og initiativer, der ser på gennemsigtigheden i EU-administrationens reaktion på covid-19-pandemien (7),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2361 (2021) af 27. januar 2021 med titlen »Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations« (Covid-19-vacciner: etiske, juridiske og praktiske overvejelser) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2361 (2021) af 27. januar 2021 med titlen »Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations« (Covid-19-vacciner: etiske, juridiske og praktiske overvejelser) (8),

| — | der henviser til Oviedo-konventionen om menneskerettigheder og biomedicin og protokollerne hertil (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Oviedo-konventionen om menneskerettigheder og biomedicin og protokollerne hertil (9),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner (O-000046/2021 — B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner (O-000046/2021 — B9-0033/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 1477/2020, 0062/2021 og 0066/2021, der giver udtryk for bekymring over den manglende gennemsigtighed i EU's udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 1477/2020, 0062/2021 og 0066/2021, der giver udtryk for bekymring over den manglende gennemsigtighed i EU's udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner;

| B. | der henviser til, at der i de modtagne andragender anmodes om, at de fuldstændige oplysninger om de kontrakter om covid-19-vacciner, der er indgået mellem Kommissionen, medlemsstaterne og lægemiddelindustrien, såvel som data fra kliniske forsøg på patientniveau offentliggøres rettidigt, og at patentretten suspenderes midlertidigt for at muliggøre hurtig, rimelig og universel adgang til vacciner i alle dele af verden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i de modtagne andragender anmodes om, at de fuldstændige oplysninger om de kontrakter om covid-19-vacciner, der er indgået mellem Kommissionen, medlemsstaterne og lægemiddelindustrien, såvel som data fra kliniske forsøg på patientniveau offentliggøres rettidigt, og at patentretten suspenderes midlertidigt for at muliggøre hurtig, rimelig og universel adgang til vacciner i alle dele af verden;

| C. | der henviser til, at fuld gennemsigtighed i alle detaljer i forbindelse med forskning i og udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner er den grundlæggende forudsætning for at øge borgernes tillid til vacciner og den måde, hvorpå institutionerne har brugt enorme summer af offentlige midler; der henviser til, at enhver mangel på gennemsigtighed inden for rammerne af den alvorligste folkesundhedskrise i moderne tider udgør en krænkelse af borgernes ret til information og kan føre til usikkerhed, udbredelse af desinformation og øget risiko for vaccinationsskepsis og dermed underminere en hurtig og effektiv indsats mod pandemien; der henviser til, at gennemsigtighed er en grundpille for en vellykket gennemførelse af EU's strategi for covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fuld gennemsigtighed i alle detaljer i forbindelse med forskning i og udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner er den grundlæggende forudsætning for at øge borgernes tillid til vacciner og den måde, hvorpå institutionerne har brugt enorme summer af offentlige midler; der henviser til, at enhver mangel på gennemsigtighed inden for rammerne af den alvorligste folkesundhedskrise i moderne tider udgør en krænkelse af borgernes ret til information og kan føre til usikkerhed, udbredelse af desinformation og øget risiko for vaccinationsskepsis og dermed underminere en hurtig og effektiv indsats mod pandemien; der henviser til, at gennemsigtighed er en grundpille for en vellykket gennemførelse af EU's strategi for covid-19-vacciner;

| D. | der henviser til, at Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) gennemfører ekstraordinære foranstaltninger for at maksimere gennemsigtigheden af dets lovgivningsmæssige aktiviteter vedrørende behandlinger og vacciner mod covid-19, der er godkendt eller er ved at blive evalueret, herunder offentliggørelse af kliniske undersøgelsesrapporter indgivet i ansøgninger til EMA om markedsføringstilladelse; der henviser til, at de foranstaltninger, der gennemføres af EMA, har til formål dels at imødekomme den store interesse i information om, dels at støtte den globale forskning i covid-19-lægemidler; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) gennemfører ekstraordinære foranstaltninger for at maksimere gennemsigtigheden af dets lovgivningsmæssige aktiviteter vedrørende behandlinger og vacciner mod covid-19, der er godkendt eller er ved at blive evalueret, herunder offentliggørelse af kliniske undersøgelsesrapporter indgivet i ansøgninger til EMA om markedsføringstilladelse; der henviser til, at de foranstaltninger, der gennemføres af EMA, har til formål dels at imødekomme den store interesse i information om, dels at støtte den globale forskning i covid-19-lægemidler;

| E. | der henviser til, at lægemiddelvirksomhederne i de første to kvartaler af 2021 ikke opfyldte deres forpligtelser med hensyn at levere vacciner, hvilket medførte betydelige forsinkelser i vaccinationsprocessen i medlemsstaterne og dermed udgjorde en alvorlig trussel mod folkesundheden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at lægemiddelvirksomhederne i de første to kvartaler af 2021 ikke opfyldte deres forpligtelser med hensyn at levere vacciner, hvilket medførte betydelige forsinkelser i vaccinationsprocessen i medlemsstaterne og dermed udgjorde en alvorlig trussel mod folkesundheden;

| F. | der henviser til, at gennemsigtighed i indkøb og distribution af covid-19-vacciner danner grundlaget for samarbejde om vacciner i Europa; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at gennemsigtighed i indkøb og distribution af covid-19-vacciner danner grundlaget for samarbejde om vacciner i Europa;

| G. | der henviser til, at mere end 200 000 borgere allerede har støttet det europæiske borgerinitiativ »No profit on Pandemmic«, som kræver, at »data om produktionsomkostninger, offentlige bidrag og effektiviteten og sikkerheden af vacciner og lægemidler bør være offentlige, og at kontrakter mellem offentlige myndigheder og medicinalvirksomheder skal offentliggøres«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mere end 200 000 borgere allerede har støttet det europæiske borgerinitiativ »No profit on Pandemmic«, som kræver, at »data om produktionsomkostninger, offentlige bidrag og effektiviteten og sikkerheden af vacciner og lægemidler bør være offentlige, og at kontrakter mellem offentlige myndigheder og medicinalvirksomheder skal offentliggøres«;

| H. | der henviser til, at håndteringen af covid-19-pandemien er en tillidsprøve for alle medlemsstater og EU-institutioner, som vil indgå som vigtig information for, hvordan man skal reagere på eventuelle kommende folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at håndteringen af covid-19-pandemien er en tillidsprøve for alle medlemsstater og EU-institutioner, som vil indgå som vigtig information for, hvordan man skal reagere på eventuelle kommende folkesundhedskriser;

| I. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne er forpligtede til at arbejde så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt, når de forhandler kontrakter om covid-19-vaccine med medicinalvirksomheder; der henviser til, at Kommissionen nægter at offentliggøre navnene på de eksperter eller endog de syv medlemsstater, der er repræsenteret i det fælles forhandlingsteam; der henviser til, at demokratisk ansvarliggørelse er en forudsætning for, at EU's vaccinestrategi kan spille en effektiv og troværdig rolle i den globale vaccinationsindsats; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne er forpligtede til at arbejde så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt, når de forhandler kontrakter om covid-19-vaccine med medicinalvirksomheder; der henviser til, at Kommissionen nægter at offentliggøre navnene på de eksperter eller endog de syv medlemsstater, der er repræsenteret i det fælles forhandlingsteam; der henviser til, at demokratisk ansvarliggørelse er en forudsætning for, at EU's vaccinestrategi kan spille en effektiv og troværdig rolle i den globale vaccinationsindsats;

| J. | der henviser til, at samfundet udsættes for misinformation, og at der ofte gives modstridende og vildledende oplysninger om indkøb og distribution af covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at samfundet udsættes for misinformation, og at der ofte gives modstridende og vildledende oplysninger om indkøb og distribution af covid-19-vacciner;

| K. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne kun har offentliggjort redigerede udgaver af forhåndskøbsaftalerne og købsaftalerne, hvori centrale oplysninger er overstreget eller mangler, med unødvendig mangel på gennemsigtighed og på tillid i samfundet til følge; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne kun har offentliggjort redigerede udgaver af forhåndskøbsaftalerne og købsaftalerne, hvori centrale oplysninger er overstreget eller mangler, med unødvendig mangel på gennemsigtighed og på tillid i samfundet til følge;

| L. | der henviser til, at de europæiske borgere har ret til at modtage reelle og sandfærdige oplysninger om forvaltningen af pandemien og om bekæmpelsen af covid-19 fra EU-institutionerne og andre officielle kilder; der henviser til, at alle europæiske myndigheder er forpligtede til at give disse oplysninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de europæiske borgere har ret til at modtage reelle og sandfærdige oplysninger om forvaltningen af pandemien og om bekæmpelsen af covid-19 fra EU-institutionerne og andre officielle kilder; der henviser til, at alle europæiske myndigheder er forpligtede til at give disse oplysninger;

| M. | der henviser til, at EU har finansieret en stor del af forskningen i og udviklingen af vacciner, har fremmet arbejdet i medicinalvirksomhederne ved på forhånd at reducere risikoen ved investeringerne, har givet betingede godkendelser, har støttet fremstillingskapaciteten og har købt vacciner med offentlige penge; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU har finansieret en stor del af forskningen i og udviklingen af vacciner, har fremmet arbejdet i medicinalvirksomhederne ved på forhånd at reducere risikoen ved investeringerne, har givet betingede godkendelser, har støttet fremstillingskapaciteten og har købt vacciner med offentlige penge;

| N. | der henviser til, at Domstolen anerkender et generelt princip om, at beskyttelsen af folkesundheden uomtvisteligt skal tillægges større vægt end økonomiske overvejelser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Domstolen anerkender et generelt princip om, at beskyttelsen af folkesundheden uomtvisteligt skal tillægges større vægt end økonomiske overvejelser;

| O. | der henviser til, at Kommissionen på passende og effektiv vis skal informere Parlamentet om alle aspekter af de budgetmæssige konsekvenser af forskning, udvikling, forhandlinger, distribution og udrulning af covid-19-vacciner i EU, således at Parlamentet fuldt ud kan udøve sin pligt til at kontrollere gennemførelsen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen på passende og effektiv vis skal informere Parlamentet om alle aspekter af de budgetmæssige konsekvenser af forskning, udvikling, forhandlinger, distribution og udrulning af covid-19-vacciner i EU, således at Parlamentet fuldt ud kan udøve sin pligt til at kontrollere gennemførelsen af EU-budgettet;

| P. | der henviser til, at størstedelen af de medicinalvirksomheder, der er involveret i EU's strategi for covid-19-vacciner, ikke på nuværende tidspunkt har fremlagt kliniske forsøgsdata på patientniveau, og til, at disse data først vil blive offentliggjort mellem midten af 2022 og udgangen af 2023; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at størstedelen af de medicinalvirksomheder, der er involveret i EU's strategi for covid-19-vacciner, ikke på nuværende tidspunkt har fremlagt kliniske forsøgsdata på patientniveau, og til, at disse data først vil blive offentliggjort mellem midten af 2022 og udgangen af 2023;

| Q. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand efter en seks måneders undersøgelse (10) af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdommes (ECDC's) arbejde under covid-19-krisen konstaterede, at der var huller i ECDC's gennemsigtighedspraksis, herunder i de data, der ligger til grund for dets risikovurderinger og interaktioner med internationale partnere såsom WHO og det kinesiske Center for Sygdomsbekæmpelse og -forebyggelse; der henviser til, at Ombudsmanden fremsatte en række forslag med henblik på at muliggøre større offentlig kontrol og forståelse af ECDC's arbejde for så vidt angår covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand efter en seks måneders undersøgelse (10) af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdommes (ECDC's) arbejde under covid-19-krisen konstaterede, at der var huller i ECDC's gennemsigtighedspraksis, herunder i de data, der ligger til grund for dets risikovurderinger og interaktioner med internationale partnere såsom WHO og det kinesiske Center for Sygdomsbekæmpelse og -forebyggelse; der henviser til, at Ombudsmanden fremsatte en række forslag med henblik på at muliggøre større offentlig kontrol og forståelse af ECDC's arbejde for så vidt angår covid-19-vacciner;

| R. | der henviser til, at prisfortrolighed i forbindelse med indkøb af lægemidler er en praksis, der kan føre til fragmentering af det indre marked på medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at prisfortrolighed i forbindelse med indkøb af lægemidler er en praksis, der kan føre til fragmentering af det indre marked på medlemsstatsplan;

| S. | der henviser til, at en fremskyndelse af den verdensomspændende vaccinationsrate mod covid-19 bør betragtes som en prioritet på folkesundhedsområdet; der henviser til, at det nuværende tempo er utilstrækkeligt til at forhindre, at pandemien forværres som følge af de mere smitsomme covid-19-varianter og fremkomsten af nye og endnu farligere varianter, som kan være i stand til at unddrage sig den immunbeskyttelse, som eksisterende covid-19-vacciner giver; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en fremskyndelse af den verdensomspændende vaccinationsrate mod covid-19 bør betragtes som en prioritet på folkesundhedsområdet; der henviser til, at det nuværende tempo er utilstrækkeligt til at forhindre, at pandemien forværres som følge af de mere smitsomme covid-19-varianter og fremkomsten af nye og endnu farligere varianter, som kan være i stand til at unddrage sig den immunbeskyttelse, som eksisterende covid-19-vacciner giver;

1.

påpeger betydningen af en fælles, hurtig og effektiv reaktion på covid-19-pandemien både i Den Europæiske Union og verdenssamfundet og anerkender, at EU har et særligt ansvar for at sikre retfærdig og universel adgang til covid-19-vacciner;

2.

udtrykker sin dybeste bekymring over Kommissionens, medlemsstaternes og medicinalvirksomhedernes manglende gennemsigtighed i forbindelse med udvikling, indkøb og distribution af covid-19-vacciner, navnlig i forbindelse med de gentagne misligholdelser af de underskrevne kontrakter;

3.

understreger de begrænsninger, som Parlamentet har været udsat for i sin rolle som medlovgiver på grund af den uigennemsigtighed i vaccinationsstrategien vedtaget af Kommissionen, som har forhindret Parlamentet i at udøve effektiv kontrol med vaccineindkøbs- og vaccinedistributionsprocesserne og dermed har tilintetgjort dets mulighed for at kontrollere, hvorvidt Unionens budget anvendes korrekt;

4.

understreger behovet for at styrke dialogen med borgerne for bedre at forstå deres ægte bekymringer og tvivl om vaccination; opfordrer Kommissionen til at forbedre sin kommunikation med offentligheden om EU's strategi for covid-19-vacciner, idet den gør den klar, gennemsigtig og stringent for at opfylde EU-borgernes ret til adgang til oplysninger, der er direkte forbundet med deres sundhed, herunder oplysninger om kriterierne for udvælgelse af visse vacciner frem for andre;

5.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag om fremtidige fælles indkøb af vacciner med klare bestemmelser om gennemsigtighed og kompetencefordeling blandt aktørerne i EU's institutionelle ramme og medlemsstaterne og om fremtidige behandlinger mod covid-19 og behandlinger af sjældne sygdomme inden for rammerne af EU-lægemiddelstrategien; opfordrer Kommissionen til at revidere betingelserne for aftaler om prisfortrolighed for at imødegå den nuværende fragmentering af det europæiske indre marked;

6.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre navnene på medlemmerne af de teams, der var involverede i forhandlingerne om forhåndskøbsaftaler og købsaftaler med medicinalvirksomheder om indkøb af covid-19-vacciner; opfordrer Kommissionen til at redegøre for de kriterier, den benyttede ved udvælgelsen af medlemmerne af forhandlingsteamet;

7.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage covid-19-kontaktgruppen mellem Kommissionen og Parlamentet, som Kommissionens formand bekendtgjorde i februar 2021 (11), i beslutningsprocessen til godkendelse af fremtidige aftaler med henblik på at sikre større gennemsigtighed i forhandlingsprocessen; anmoder om, at denne gruppe får forelagt ugentlige ajourførte oplysninger, herunder en detaljeret undersøgelse af vaccineproduktion, -import, -eksport og -dosisprognose;

8.

opfordrer Kommissionen til at sikre fuld gennemsigtighed ved at offentliggøre ikkeredigerede udgaver af forhåndskøbsaftalerne og købsaftalerne hurtigst muligt og til bl.a. at offentliggøre følgende: beløbene for de offentlige investeringer, der er gået til udvikling af vaccinerne; de forskudsbetalinger og betalinger efter levering, som Kommissionen har foretaget til hver enkelt vaccineudvikler, med detaljerede oplysninger om fordelingen af disse midler på hhv. vaccineudvikling og -produktion; detaljerede oplysninger om omkostningsdeling mellem offentlige og private investorer i forskning i og udvikling og produktion af vacciner; antallet af doser, der er givet til hvert land og skal leveres pr. kvartal; pris pr. dosis; antallet af disponible produktionsanlæg og deres beliggenhed; detaljerede oplysninger om aftaler om fremtidige yderligere indkøb; ansvars- og erstatningsordningerne for eventuelle skader forårsaget af vaccinerne; sanktionerne i tilfælde af kontraktbrud eller leveringsforsinkelser; oplysninger om den mulige deling af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig hvorvidt Kommissionen bevarer indflydelse på intellektuelle ejendomsrettigheder som følge af sine indledende investeringer i vaccineudviklingsprocessen, samt alle andre relaterede oplysninger, der kan være af interesse for offentligheden; Det Europæiske Lægemiddelagenturs og de nationale kompetente myndigheders rolle i forbindelse med fastlæggelsen af aftalebestemmelser; og detaljerede oplysninger om teknologioverførsler og -donationer til tredjelande og alle relaterede oplysninger, der kan være af interesse for offentligheden;

9.

opfordrer Kommissionen til at afsløre priserne pr. dosis for hver enkelt producents vaccine og til at give detaljerede oplysninger om sin indkøbsstrategi, eftersom vaccinepriserne varierer betydeligt fra producent til producent;

10.

opfordrer Kommissionen til at gøre offentliggørelse af alle detaljer af offentlig interesse om fremtidige covid-19-vaccineaftaler og om overholdelse af disse kontrakter samt af kontrakter om køb af andre covid-19-teknologier til en forudsætning for fremtidige forhandlinger med medicinalvirksomheder;

11.

kritiserer Kommissionens beslutning om at undlade at anvende den almindelige lovgivningsprocedure via artikel 168 i TEUF i forbindelse med oprettelsen af den nye Europæiske Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) og dermed at undlade at oprette den som et fuldt udbygget uafhængigt agentur, der har mandat til at beskytte offentlighedens interesser og er underlagt samme strenge kontrol som andre EU-agenturer; beklager, at Kommissionens tilgang, som har ført til, at Europa-Parlamentet er blevet udelukket fra at føre tilsyn med HERA’s arbejde, kan betragtes som endnu en mangel, der har undermineret gennemsigtigheden i og ansvarligheden for offentlige udgifter og beslutningstagning på folkesundhedsområdet;

12.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre eventuelle kontraktbrud fra medicinalvirksomheders side samt årsagerne hertil og til at anvende alle de instrumenter, den har til rådighed, til at straffe eventuelle overtrædelser eller uberettigede forsinkelser;

13.

opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet detaljerede oplysninger om, hvordan de virksomheder, der er indgået aftaler med, har anvendt EU's betalinger, herunder metoden til at måle betalingerne og kontrol- og verifikationsmidlerne; opfordrer Kommissionen til at fremlægge detaljerede oplysninger om alle budgetmæssige konsekvenser af EU's strategi for covid-19-vacciner;

14.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de virksomheder, der er indgået kontrakt med, stiller fuldstændige kliniske forsøgsresultater og protokoller for potentiel covid-19-vaccineforskning til rådighed for evaluering, der foretages hurtigst muligt af uafhængige videnskabelige eksperter, der ikke er eksperter i EMA, herunder statistiske analyseplaner, kliniske undersøgelser og rapporter; påpeger, at hvis der påvises alvorlige og/eller hyppige bivirkninger under kliniske forsøg, bør disse hændelser indberettes omgående;

15.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at virksomheder, der er indgået kontrakt med, offentliggør data fra lægemiddelovervågningsrapporter i fuld overensstemmelse med reglerne om respekt for de involverede patienters personoplysninger, og til at fremme og overvåge offentlig kontrol med bivirkninger, der opstår under vaccineringen;

16.

opfordrer Kommissionen til at undersøge sammenhængen mellem graden af gennemsigtighed i vaccinationskontrakter, offentlighedens tillid til EU's vaccinestrategi og graden af eksponering for desinformation med henblik på at tackle årsagerne til vaccinationsskepsis;

17.

opfordrer Kommissionen til at foretage og offentliggøre en vurdering af EU's strategi for covid-19-vacciner og af dens offentlige kommunikation, hvor den gennemgår alle elementer i detaljer og fremsætter henstillinger om en ramme for fremtidige europæiske fælles indkøb, navnlig med hensyn til gennemsigtighed;

18.

anmoder Kommissionen om fortsat at udvise solidaritet med andre lande i verden, navnlig dem, der er omfattet af naboskabspolitikken, og at støtte deres bestræbelser på at forebygge og bekæmpe covid-19-virusset;

19.

understreger, at Kommissionen skal garantere, at covid-19-vacciner betragtes som et globalt offentligt gode til gavn for alle, og at der dermed sikres universel adgang til dem; fremhæver, at dette aspekt også skal afspejles i alle relaterede kontrakter, der indgås med medicinalfirmaer, ved at medtage de stærkeste sikkerhedsforanstaltninger i denne henseende for, at covid-19-vacciner, -udstyr og -behandlinger er til rådighed; støtter den globale indsats for at gøre covid-19-vacciner, -udstyr og -behandlinger tilgængelige for alle lande, herunder udviklingslande; fremhæver den altafgørende betydning, som teknologioverførsler og eksport af væsentlige komponenter til tredjelande har for at øge produktion og distribution af covid-19-vacciner globalt med henblik på at øge hastigheden, hvormed vaccinationsraten stiger, i hele verden og dermed forhindre en yderligere voldsom stigning i antallet af dødsfald og hospitalsindlæggelser og spredningen af covid-19-varianter; erkender, at produktionskapaciteten er en væsentlig hindring for, at der kan være vacciner til rådighed; fremhæver betydningen af at samarbejde med virksomheder, der benytter mRNA-teknologien, om at etablere nye produktionssteder til covid-19-vacciner og -udstyr og af at øge EU's og USA's bidrag til COVAX-initiativet og gøre alle donationer pr. periode gennemsigtige, og det for at redde liv i de lande, der ikke har været en del af vaccinedistributionen;

20.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medicinalvirksomhederne deler deres viden og data gennem COVID-19 Technology Access Pool (C-TAP) under Verdenssundhedsorganisationen (WHO), og at de benytter sig af alle tilgængelige muligheder for at øge produktion og distribution på verdensplan, herunder sammen med andre virksomheder for så vidt angår udviklings- og distributionsprocesser;

21.

er af den faste overbevisning, at Ombudsmandens forslag, der blev fremsat efter den strategiske undersøgelse OI/3/2020/TE, om at forbedre ECDC's arbejde og dets gennemsigtighedspraksis, skal gennemføres fuldt ud og konsekvent for at styrke offentlighedens tillid til EU's covid-19-vaccinationsstrategi i betragtning af den centrale rolle, som ECDC spiller med hensyn til at indsamle og offentliggøre afgørende oplysninger om covid-19-vacciner;

22.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre og vurdere EU's globale strategi for at sikre en hurtig og retfærdig distribution af vacciner i hele verden, herunder dens deltagelse i COVAX-initiativet, C-TAP og den grænseoverskridende levering af materialer, der er nødvendige til vaccineproduktion, samt dens strategi for øget produktionskapacitet og kriterier for dosisfordeling mellem landene;

23.

opfordrer Kommissionen til at indføre hurtig og retfærdig adgang til vacciner på verdensplan som et af EU's vigtigste mål, når den underskriver fremtidige kontrakter med medicinalvirksomheder, og til i den forbindelse at overveje klausuler vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder og ikke-eksklusive licenser, priser og bedste bestræbelser på at forbedre produktion og distribution af vacciner;

24.

opfordrer Kommissionen til gennem de rette kanaler at styrke dialogen med udviklingslandene med henblik på at undersøge og lære om de udfordringer og vanskeligheder, de står over for med hensyn til at fremstille vacciner mod covid-19, med henblik på at give dem de nødvendige midler til at gøre covid-19-vaccineproduktion mulig på deres område og dermed opnå en mere effektiv bekæmpelse af pandemien på verdensplan;

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Europa-Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 154 af 16.6.2017, s. 1.

1

(2)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

3

(4)  EUT L 117 af 5.5.2017, s. 1.

4

(5)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

5

(6)  Domstolens dom af 17. juli 1997, Affish BV mod Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, præmis 43, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 19. april 2012, Artegodan mod Kommissionen, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

(7)  Oversigt: https://www.ombudsman.europa.eu/en/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  European Ombudsman’s strategic inquiry OI/3/2020/TE on how the ECDC gathered and communicated information during the COVID-19 crisis.

10

(11)  Europa-Kommissionen, formand Ursula von der Leyens tale på Europa-Parlamentets plenarforsamling om status for EU's covid-19-vaccinationsstrategi, 10. februar 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

EU-strategi for reduktion af metanemissioner

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 192 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 192 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference (COP21) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference (COP21) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020»En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020»En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelse af direktiverne om luftkvalitet: direktiv 2004/107/EF og direktiv 2008/50/EF (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelse af direktiverne om luftkvalitet: direktiv 2004/107/EF og direktiv 2008/50/EF (6),

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport fra oktober 2018 med titlen »The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers« (Fremtiden for petrokemiske stoffer: Mod mere bæredygtig plast og gødning), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport fra oktober 2018 med titlen »The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers« (Fremtiden for petrokemiske stoffer: Mod mere bæredygtig plast og gødning),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms rapport om emissionskløften af 26. november 2019 og til FN's første synteserapport om fossilt baseret brændstofproduktion af 20. november 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms rapport om emissionskløften af 26. november 2019 og til FN's første synteserapport om fossilt baseret brændstofproduktion af 20. november 2019,

| — | der henviser til FN's Miljøprograms rapport af 6. maj 2021 med titlen »Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions« (Global metanvurdering: Fordele og omkostninger ved at modvirke metan). |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Miljøprograms rapport af 6. maj 2021 med titlen »Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions« (Global metanvurdering: Fordele og omkostninger ved at modvirke metan).

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport af 18. maj 2021 med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« (Nettonul inden 2050: En køreplan for den globale energisektor), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport af 18. maj 2021 med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« (Nettonul inden 2050: En køreplan for den globale energisektor),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 23. november 2020 med titlen »Air quality in Europe — 2020 report« (Luftkvalitet i Europa — 2020-rapport), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 23. november 2020 med titlen »Air quality in Europe — 2020 report« (Luftkvalitet i Europa — 2020-rapport),

| — | der henviser til den globale vurderingsrapport fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) fra 2019 om biodiversitet og økosystemydelser og dens workshoprapport fra 2020 om biodiversitet og pandemier, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale vurderingsrapport fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) fra 2019 om biodiversitet og økosystemydelser og dens workshoprapport fra 2020 om biodiversitet og pandemier,

| — | der henviser til den videnskabelige udtalelse fra marts 2020 fra gruppen af højtstående videnskabelige rådgivere til Kommissionen med titlen »Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good« (Mod et bæredygtigt fødevaresystem: En bevægelse væk fra fødevarer som en vare og over mod fødevarer en som en slags fælles gode), |
| --- | --- |

—

der henviser til den videnskabelige udtalelse fra marts 2020 fra gruppen af højtstående videnskabelige rådgivere til Kommissionen med titlen »Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good« (Mod et bæredygtigt fødevaresystem: En bevægelse væk fra fødevarer som en vare og over mod fødevarer en som en slags fælles gode),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0277/2021),

| A. | der henviser til, at metan er en kraftfuld drivhusgas, som er 80 gange mere potent end kuldioxid (CO2) set over en periode på 20 år, hvilket gør den til den næstvigtigste drivhusgas og til en forureningsprækursor for ozon ved jordens overflade (O3), som bidrager til ca. en fjerdedel af den globale opvarmning, der opleves i dag (7); der henviser til, at metan bidrager med 10 % af de samlede drivhusgasemissioner i EU; der henviser til, at modeller modelleret over 1,5 oC-særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), IPCC's sjette vurderingsrapport og FN's Miljøprograms (UNEP's) globale metanvurdering 2021, som begrænser den globale opvarmning til 1,5 oC uden eller kun med begrænset overskridelse, indebærer store reduktioner i metanemissionerne; der henviser til, at nedbringelse af menneskeskabte metanemissioner med så meget som 45 % ifølge UNEP vil mindske den globale opvarmning med næsten 0,3 oC inden 2040'erne og komplementere alle langsigtede tiltag til at modvirke klimaændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at metan er en kraftfuld drivhusgas, som er 80 gange mere potent end kuldioxid (CO2) set over en periode på 20 år, hvilket gør den til den næstvigtigste drivhusgas og til en forureningsprækursor for ozon ved jordens overflade (O3), som bidrager til ca. en fjerdedel af den globale opvarmning, der opleves i dag (7); der henviser til, at metan bidrager med 10 % af de samlede drivhusgasemissioner i EU; der henviser til, at modeller modelleret over 1,5 oC-særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), IPCC's sjette vurderingsrapport og FN's Miljøprograms (UNEP's) globale metanvurdering 2021, som begrænser den globale opvarmning til 1,5 oC uden eller kun med begrænset overskridelse, indebærer store reduktioner i metanemissionerne; der henviser til, at nedbringelse af menneskeskabte metanemissioner med så meget som 45 % ifølge UNEP vil mindske den globale opvarmning med næsten 0,3 oC inden 2040'erne og komplementere alle langsigtede tiltag til at modvirke klimaændringer;

| B. | der henviser til, at Det Internationale Energiagentur i sin rapport med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« fastslår, at metanemissioner fra fossile brændstoffer bør reduceres med 75 % mellem 2020 og 2030 i scenariet med nettonulemissioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Internationale Energiagentur i sin rapport med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« fastslår, at metanemissioner fra fossile brændstoffer bør reduceres med 75 % mellem 2020 og 2030 i scenariet med nettonulemissioner;

| C. | der henviser til, at et stort antal af de mest omkostningseffektive metanemissionsbesparelser kan opnås i energisektoren; der henviser til, at metanemissionerne ifølge UNEP's globale metanvurdering kan reduceres med 45 % inden udgangen af dette årti, og at det er muligt at reducere metanemissionerne hurtigt og betydeligt ved hjælp af eksisterende teknologier og med meget lave omkostninger; der henviser til, at Det Internationale Energiagenturs redskab til sporing af metan (»Methane Tracker«) anslår, at omkring 40 % af de energirelaterede metanemissioner kan reduceres uden nettoomkostninger, primært ved at tage hånd om metanlækager og fjerne udslip i sektoren for fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et stort antal af de mest omkostningseffektive metanemissionsbesparelser kan opnås i energisektoren; der henviser til, at metanemissionerne ifølge UNEP's globale metanvurdering kan reduceres med 45 % inden udgangen af dette årti, og at det er muligt at reducere metanemissionerne hurtigt og betydeligt ved hjælp af eksisterende teknologier og med meget lave omkostninger; der henviser til, at Det Internationale Energiagenturs redskab til sporing af metan (»Methane Tracker«) anslår, at omkring 40 % af de energirelaterede metanemissioner kan reduceres uden nettoomkostninger, primært ved at tage hånd om metanlækager og fjerne udslip i sektoren for fossile brændstoffer;

| D. | der henviser til, at Generaldirektoratet for Parlamentarisk Forskning har bemærket, at metanemissioner stammer fra en lang række sektorer, navnlig landbrug, affald og energi, og at metan, når det er i atmosfæren, blander sig godt med andre gasser, hvilket gør det vanskeligt at måle og rapportere den; der henviser til, at usikkerheden om metanemissionsdata typisk er meget højere sammenlignet med CO2-emissioner, når der ses bort fra emissioner fra skovbrug og andre arealanvendelsesrelaterede emissioner; der henviser til, at nyere undersøgelser har anslået, at globale menneskeskabte fossile metanemissioner er undervurderet med omkring 25-40 % (8); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Generaldirektoratet for Parlamentarisk Forskning har bemærket, at metanemissioner stammer fra en lang række sektorer, navnlig landbrug, affald og energi, og at metan, når det er i atmosfæren, blander sig godt med andre gasser, hvilket gør det vanskeligt at måle og rapportere den; der henviser til, at usikkerheden om metanemissionsdata typisk er meget højere sammenlignet med CO2-emissioner, når der ses bort fra emissioner fra skovbrug og andre arealanvendelsesrelaterede emissioner; der henviser til, at nyere undersøgelser har anslået, at globale menneskeskabte fossile metanemissioner er undervurderet med omkring 25-40 % (8);

| E. | der henviser til, at der ikke er en politik i EU, der specifikt fastsætter foranstaltninger til reduktion af metanemissioner på tværsektoriel vis; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke er en politik i EU, der specifikt fastsætter foranstaltninger til reduktion af metanemissioner på tværsektoriel vis;

| F. | der henviser til, at metan er en forløbergas for skadelig ozon (O3) ved jordoverfladen og bidrager til luftforurening; der henviser til, at luftforurening er den største miljømæssige sundhedsrisiko i Europa (9), idet ozon ved jordoverfladen bidrager til næsten 20 000 for tidlige dødsfald hvert år (10); der henviser til, at bekæmpelse af metanemissioner derfor ikke blot er en miljø- og klimaprioritet, men også er nødvendig for at beskytte EU-borgernes sundhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at metan er en forløbergas for skadelig ozon (O3) ved jordoverfladen og bidrager til luftforurening; der henviser til, at luftforurening er den største miljømæssige sundhedsrisiko i Europa (9), idet ozon ved jordoverfladen bidrager til næsten 20 000 for tidlige dødsfald hvert år (10); der henviser til, at bekæmpelse af metanemissioner derfor ikke blot er en miljø- og klimaprioritet, men også er nødvendig for at beskytte EU-borgernes sundhed;

| G. | der henviser til, at øgede metanemissioner har konsekvenser for biodiversitet og endda for fødevaresikkerheden; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan medføre mange fordele ud over den kølende virkning, herunder øget høstudbytte og fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at øgede metanemissioner har konsekvenser for biodiversitet og endda for fødevaresikkerheden; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan medføre mange fordele ud over den kølende virkning, herunder øget høstudbytte og fødevaresikkerhed;

| H. | der henviser til, at der allerede findes EU-lovgivning, som bidrager til at tilvejebringe oplysninger om metanemissioner, herunder forordning (EF) nr. 166/2006 om det europæiske register over udledning og overførsel af forurenende stoffer (11) og direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (12) (IE-direktivet), men at der i øjeblikket ikke er nogen politik i EU, som er specifikt rettet mod at reducere metanemissioner; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der allerede findes EU-lovgivning, som bidrager til at tilvejebringe oplysninger om metanemissioner, herunder forordning (EF) nr. 166/2006 om det europæiske register over udledning og overførsel af forurenende stoffer (11) og direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (12) (IE-direktivet), men at der i øjeblikket ikke er nogen politik i EU, som er specifikt rettet mod at reducere metanemissioner;

| I. | der henviser til, at den europæiske klimalov forpligter EU til at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og øgede emissionsreduktioner på mindst 55 % senest i 2030 på linje med Parisaftalen; der henviser til, at håndtering af energirelaterede metanemissioner er et centralt element i den europæiske grønne pagt som den sektor, hvor der kan opnås de mest omkostningseffektive metanemissionsbesparelser; der henviser til, at foranstaltninger i landbrugs- og affaldssektoren også er nødvendige for at nå EU's klimamål; der henviser til, at det bemærkes i EU-strategien for reduktion af metanemissioner, at EU — som verdens største importør af fossile brændstoffer og en væsentlig aktør i landbrugssektoren — også bør spille en førende rolle i at sikre en reduktion af metanemissionerne på globalt plan; der henviser til, at EU bør udvikle effektive metoder til overvågning, rapportering og reduktion af disse emissioner i de relevante internationale fora, samtidig med at der gøres brug af importbestemmelser; der henviser til, at 53 % af de menneskeskabte metanemissioner i EU, ifølge Det Europæiske Miljøagentur og baseret på data rapporteret fra medlemsstaterne til UNFCCC, kommer fra landbruget, 26 % fra affald og 19 % fra energi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den europæiske klimalov forpligter EU til at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og øgede emissionsreduktioner på mindst 55 % senest i 2030 på linje med Parisaftalen; der henviser til, at håndtering af energirelaterede metanemissioner er et centralt element i den europæiske grønne pagt som den sektor, hvor der kan opnås de mest omkostningseffektive metanemissionsbesparelser; der henviser til, at foranstaltninger i landbrugs- og affaldssektoren også er nødvendige for at nå EU's klimamål; der henviser til, at det bemærkes i EU-strategien for reduktion af metanemissioner, at EU — som verdens største importør af fossile brændstoffer og en væsentlig aktør i landbrugssektoren — også bør spille en førende rolle i at sikre en reduktion af metanemissionerne på globalt plan; der henviser til, at EU bør udvikle effektive metoder til overvågning, rapportering og reduktion af disse emissioner i de relevante internationale fora, samtidig med at der gøres brug af importbestemmelser; der henviser til, at 53 % af de menneskeskabte metanemissioner i EU, ifølge Det Europæiske Miljøagentur og baseret på data rapporteret fra medlemsstaterne til UNFCCC, kommer fra landbruget, 26 % fra affald og 19 % fra energi;

| J. | der henviser til, at mere end 80 % af den fossile gas, 90 % af den olie og 40 % af det kul, der forbruges i Europa, er importeret, og at de fleste metanemissioner, der stammer fra EU's forbrug af fossile brændstoffer, finder sted uden for EU, hvilket gør EU til verdens største importør af fossil gas og en vigtig drivkraft bag de globale metanemissioner; der henviser til, at metanlækager i forbindelse med produktion og transport af fossil gas bidrager væsentligt til metanemissionerne i energisektoren; der henviser til, at forbedring af lækagedetektion og -reparation samt strenge regler om rutinemæssig afblæsning og flaring er afgørende foranstaltninger til reduktion af metanemissioner fra energisektoren; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mere end 80 % af den fossile gas, 90 % af den olie og 40 % af det kul, der forbruges i Europa, er importeret, og at de fleste metanemissioner, der stammer fra EU's forbrug af fossile brændstoffer, finder sted uden for EU, hvilket gør EU til verdens største importør af fossil gas og en vigtig drivkraft bag de globale metanemissioner; der henviser til, at metanlækager i forbindelse med produktion og transport af fossil gas bidrager væsentligt til metanemissionerne i energisektoren; der henviser til, at forbedring af lækagedetektion og -reparation samt strenge regler om rutinemæssig afblæsning og flaring er afgørende foranstaltninger til reduktion af metanemissioner fra energisektoren;

| K. | der henviser til, at diffuse emissioner fra lækkende udstyr, infrastruktur eller lukkede og nedlagte anlæg samt emissioner fra afblæsning og ufuldstændig forbrænding af metan udgør størstedelen af metanemissionerne i energisektoren; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at diffuse emissioner fra lækkende udstyr, infrastruktur eller lukkede og nedlagte anlæg samt emissioner fra afblæsning og ufuldstændig forbrænding af metan udgør størstedelen af metanemissionerne i energisektoren;

| L. | der henviser til, at reduktionen af metanemissioner er uundværlig i kampen mod klimaændringer og skal forfølges på globalt og europæisk plan, som anført i konsekvensanalysen af 2030-klimaplanen (13), hvori det hedder, at målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 55 % inden 2030 kræver, at metanemissioner håndteres i overensstemmelse med målene i Parisaftalen; der henviser til, at metanemissionerne bidrager til luftforurening, og at det derfor er nødvendigt at tackle disse emissioner for at beskytte EU-borgernes sundhed og undgå negative konsekvenser for afgrøder og for stabiliteten af økosystemerne; der henviser til, at det er nødvendigt at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder i forbindelse med regulering af metan både som drivhusgas og som luftforurenende stof; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at reduktionen af metanemissioner er uundværlig i kampen mod klimaændringer og skal forfølges på globalt og europæisk plan, som anført i konsekvensanalysen af 2030-klimaplanen (13), hvori det hedder, at målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 55 % inden 2030 kræver, at metanemissioner håndteres i overensstemmelse med målene i Parisaftalen; der henviser til, at metanemissionerne bidrager til luftforurening, og at det derfor er nødvendigt at tackle disse emissioner for at beskytte EU-borgernes sundhed og undgå negative konsekvenser for afgrøder og for stabiliteten af økosystemerne; der henviser til, at det er nødvendigt at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder i forbindelse med regulering af metan både som drivhusgas og som luftforurenende stof;

| M. | der henviser til, at deponering af kommunalt affald i fast form er udpeget som en væsentlig kilde til metan, og at EU's forordninger om affaldsdeponering ikke anvendes i tilfredsstillende omfang i visse medlemsstater, især hvad angår kontrollen med akkumulering og migration af lossepladsgas; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at deponering af kommunalt affald i fast form er udpeget som en væsentlig kilde til metan, og at EU's forordninger om affaldsdeponering ikke anvendes i tilfredsstillende omfang i visse medlemsstater, især hvad angår kontrollen med akkumulering og migration af lossepladsgas;

| N. | der henviser til, at reduktion af menneskeskabte metanemissioner ifølge UNEP's globale metanvurdering (2021) er en af de mest omkostningseffektive strategier til hurtigt at reducere hastigheden af opvarmningen og bidrage væsentligt til den globale indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5o C; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan have en betydelig og hurtigere indvirkning på at bremse den globale opvarmning end at reducere CO2-emissioner, eftersom metan er et kortlivet klimapåvirkende stof med en levetid i atmosfæren på ca. 12 år, inden den i sidste ende nedbrydes til bl.a. CO2; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan give den hurtigste køleeffekt; der henviser til, at disse foranstaltninger skal være et supplement til de bestræbelser, vi må fortsætte med at gøre for reducere CO2-emissionerne i alle berørte sektorer med henblik på at opnå en klimaneutral økonomi senest i 2050; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at reduktion af menneskeskabte metanemissioner ifølge UNEP's globale metanvurdering (2021) er en af de mest omkostningseffektive strategier til hurtigt at reducere hastigheden af opvarmningen og bidrage væsentligt til den globale indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5o C; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan have en betydelig og hurtigere indvirkning på at bremse den globale opvarmning end at reducere CO2-emissioner, eftersom metan er et kortlivet klimapåvirkende stof med en levetid i atmosfæren på ca. 12 år, inden den i sidste ende nedbrydes til bl.a. CO2; der henviser til, at reduktion af metanemissioner kan give den hurtigste køleeffekt; der henviser til, at disse foranstaltninger skal være et supplement til de bestræbelser, vi må fortsætte med at gøre for reducere CO2-emissionerne i alle berørte sektorer med henblik på at opnå en klimaneutral økonomi senest i 2050;

| O. | der henviser til, at mange af de foranstaltninger, der kan træffes på bedriftsniveau for drastisk at nedskære mængden af metan, også virker effektivt til at reducere ammoniak og dermed udgør en win-win-løsning for luftkvaliteten; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at mange af de foranstaltninger, der kan træffes på bedriftsniveau for drastisk at nedskære mængden af metan, også virker effektivt til at reducere ammoniak og dermed udgør en win-win-løsning for luftkvaliteten;

| P. | der henviser til, at der — ligesom det gør sig gældende for CO2 — ikke er forskel på molekylerne i biogen og fossil metan; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der — ligesom det gør sig gældende for CO2 — ikke er forskel på molekylerne i biogen og fossil metan;

| Q. | der henviser til, at over halvdelen af de globale metanemissioner stammer fra menneskers aktiviteter i tre sektorer: fossile brændstoffer (35 %), affald (20 %) og landbrug (40 %); der henviser til, at udvinding, forarbejdning og distribution af olie og gas tegner sig for 23 %, mens kulminedrift tegner sig for 12 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i sektoren for fossile brændstoffer; der henviser til, at affaldsdeponering og spildevand udgør omkring 20 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i affaldssektoren; der henviser til, at emissioner fra dyrehold, fra gødning og tarmgæring rundt regnet står for 32 %. mens risdyrkning står for 8 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i landbrugssektoren (14); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at over halvdelen af de globale metanemissioner stammer fra menneskers aktiviteter i tre sektorer: fossile brændstoffer (35 %), affald (20 %) og landbrug (40 %); der henviser til, at udvinding, forarbejdning og distribution af olie og gas tegner sig for 23 %, mens kulminedrift tegner sig for 12 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i sektoren for fossile brændstoffer; der henviser til, at affaldsdeponering og spildevand udgør omkring 20 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i affaldssektoren; der henviser til, at emissioner fra dyrehold, fra gødning og tarmgæring rundt regnet står for 32 %. mens risdyrkning står for 8 % af de globale menneskeskabte metanemissioner i landbrugssektoren (14);

| R. | der henviser til, at der er planer om at etablere et internationalt internationalt observationsorgan for metanemissioner i samarbejde med UNEP, koalitionen for klima og ren luft og Det Internationale Energiagentur; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der er planer om at etablere et internationalt internationalt observationsorgan for metanemissioner i samarbejde med UNEP, koalitionen for klima og ren luft og Det Internationale Energiagentur;

| S. | der henviser til, at intensiteten af metanemissioner i EU varierer meget afhængigt af graden af afhængighed af fossile brændstoffer i energimikset; der henviser til, at gas kun er af midlertidig karakter set i lyset af EU's afhængighed af tredjelande med hensyn til dets energiforsyning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at intensiteten af metanemissioner i EU varierer meget afhængigt af graden af afhængighed af fossile brændstoffer i energimikset; der henviser til, at gas kun er af midlertidig karakter set i lyset af EU's afhængighed af tredjelande med hensyn til dets energiforsyning;

Tværsektorielle foranstaltninger

| 1. | glæder sig over den tværsektorielle tilgang, der er skitseret i EU-strategien for reduktion og imødegåelse af metanemissioner; opfordrer Kommissionen til at foreslå en retfærdig, omfattende og klar lovgivningsmæssig ramme, der fastsætter bindende foranstaltninger og reduktionsmål for metan, der omfatter alle sektorer, og som fører til en betydelig reduktion af metanemissionerne i EU senest i 2030 i overensstemmelse med Parisaftalen og med de opstillede modeller for begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC fra IPCC's 1,5 oC-særrapport, IPCC's sjette vurderingsrapport og UNEP's globale metanvurdering med henblik på at nå EU's miljø- og klimamål i synergi med europæiske og internationale virksomheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver vigtigheden af at opnå omgående og hurtige reduktioner i metanemissionerne i indeværende årti, da dette er en af de mest effektive foranstaltninger i EU's klimaindsats, samtidig med at der tages hensyn til den økonomiske og sociale bæredygtighed; bemærker, at reducering af metanemissioner komplementerer de nødvendige reduktioner i CO2-emissionerne, og at mange af de emissionsnedskæringer, der kræves i henhold til Parisaftalen, allerede kunne være blevet opnået ved hjælp af billig og teknisk levedygtig modvirkning af metanemissioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå og forhandle en bindende global aftale om modvirkning af metan på COP26-mødet i Glasgow i overensstemmelse med de opstillede modeller til begrændsning af den globale opvarmning til 1,5 oC fra IPCC's særrapport om 1,5 oC, IPCC's sjette vurderingsrapport og UNEP's globale metanvurdering; bemærker, at UNEP's globale metanvurdering skønnede de globale fordele for alle markedsmæssige og ikke-markedsmæssige virkninger til ca. 4 300 USD pr. ton reduceret metan, og at ca. 1 430 årlige for tidlige dødsfald kunne forhindres pr. ton, som reduceres; mener derfor, at der i en konsekvensanalyse, der ledsager lovgivningsforslaget, bør tages hensyn til omkostningerne ved de foranstaltninger, der foreslås, samt omkostningerne ved passivitet eller forsinket handling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det er af afgørende betydning, at alle sektorer, der udleder metan, reducerer deres emissioner; anerkender behovet for at sikre en retfærdig omstilling for sektorer, hvor reduktion af metanemissioner kan have socioøkonomiske virkninger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af at vedtage obligatorisk overvågning, rapportering og verifikation (MRV) for alle metanemissionsudledende sektorer, herunder gennem vedtagelse af regler, standarder og metoder; understreger endvidere betydningen af at vedtage obligatoriske programmer for lækagedetektion og reparation (LDAR), der dækker hele forsyningskæden i energisektoren og den petrokemiske sektor; opfordrer Kommissionen til at søge efter effektive værktøjer til at forbedre kvaliteten af målinger og rapportering af disse emissioner i alle berørte sektorer; understreger, at rapporteringsdata om metanemissioner bør være offentlige eller, i tilfælde af følsomme oplysninger, tilgængelige for kompetente myndigheder og uafhængige kontrollører; understreger ikke desto mindre, at mangel på data ikke er nogen grund til ikke at gå videre med foranstaltninger til at reducere og afbøde menneskeskabte metanemissioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger behovet for at revidere EU-lovgivningen på klima- og miljøområdet på en sammenhængende måde med henblik på at afspejle de øgede ambitioner, der er i overensstemmelse med målene i Parisaftalen; opfordrer Kommissionen til at foreslå en overordnet og bindende lovgivningsmæssig ramme for metanemissioner for at undgå unødvendige overlapninger mellem lovgivningen, sikre overensstemmelse mellem direktivet om nationale emissionsreduktionstilsagn (15) og opfyldelsen af EU's mål for luftkvalitet, dets 2030-klimamål og dets mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i den europæiske klimalov og derfor revidere direktivet om nationale emissionsreduktionstilsagn så hurtigt som muligt; understreger, at de bindende emissionsreduktionsmål for medlemsstaterne i forordningen om indsatsfordeling (16) er et af de vigtigste lovgivningsmæssige redskaber til at reducere metanemissioner som led i de samlede reduktioner af drivhusgasser sammen med den kommende revision af IE-direktivet og anden lovgivning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at det som led i den overordnede revision af gældende lovgivning med henblik på at nå de mål, der er fastsat i den europæiske klimalov, er hensigtsmæssigt at vedtage bindende EU-mål for reduktion af metan; noterer sig forslaget i metanstrategien om at revidere direktivet om nationale emissionsreduktionstilsagn og glæder sig over medtagelsen af metan blandt de regulerede forurenende stoffer; opfordrer endvidere Kommissionen til at medtage metan på listen over forurenende stoffer i bilag II til direktivet om industrielle emissioner og til at udvide anvendelsesområdet for direktivet om industrielle emissioner til bedre at omfatte metanudledende sektorer; er af den opfattelse, at kravene i forordningen om indsatsfordeling, hvad angår metanemissioner, skal udformes under fuld hensyntagen til metans mere omfattende kortsigtede indvirkninger på klimaet og potentialet for, at reduktion af metan i luften kan bidrage til klimaneutralitet inden 2050; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger vigtigheden af at udarbejde en EU-fortegnelse over bedste praksis og tilgængelige teknologier for at fremme en bredere anvendelse af innovative afbødende tiltag på tværs af alle de relevante sektorer; understreger, at sådanne praksisser og teknologier bør kræve et solidt videnskabeligt grundlag og være i overensstemmelse med miljømålene, og at forskelle i operatørernes adgang til disse praksisser og teknologier skal undersøges; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at reduktion af fødevarespild og -tab i kombination med omstilling til vedvarende energi og større energieffektivitet ifølge UNEP's globale metanvurdering kan reducere de globale metanemissioner med 15 % inden 2030, hvilket også medfører yderligere fordele såsom at bidrage til at lette presset på drøvtygger- og planteavlen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at de kommende lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende metan bør sigte mod at opnå betydelige emissionsreduktioner så hurtigt og omkostningseffektivt som muligt og give virksomhederne incitamenter og støtte til at nå frem til præstationsnormer på en optimal måde, samtidigt med at forureneren betaler-princippet overholdes fuldt ud; understreger, at ca. 60 % af de målrettede foranstaltninger, der er til rådighed i energi-, affalds- og landbrugssektoren, ifølge UNEP's globale metanvurdering har lave omkostninger, mens 50 % har negative omkostninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender vigtigheden af og behovet for at støtte frivillige initiativer fra industrien rettet mod reduktion af metanemissioner; understreger imidlertid, at der er grænser for, hvad der kan opnås gennem frivillige tiltag alene, og at der nu er behov for lovgivningsmæssige foranstaltninger for at øge den reduktion af metanemissioner, der er nødvendig for at nå klimamålene i Parisaftalen; mener, at lovgivningsinitiativer bør tage hensyn til bedste praksis fra eksisterende frivillige foranstaltninger, og være baseret på grundige konsekvensanalyser, inddrage alle interessenter for at sikre gennemførligheden og effektiviteten af de foreslåede lovgivningsinitiativer og tage hensyn til de økonomiske, sociale og miljømæssige omkostninger ved både handling og passivitet samt miljø, menneskers og dyrs sundhed og effektiv anvendelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at analysere konsekvenserne for politikker og foranstaltninger ved anvendelse af en 20-årig tidsramme for globalt opvarmningspotentiale som et supplement til den 100-årige tidsramme, der anvendes på nuværende tidspunkt i overensstemmelse med de aktuelle retningslinjer for drivhusgasopgørelser fra UNFCCC; bemærker, at mere gennemsigtighed med hensyn til kortsigtede konsekvenser for global opvarmning som følge af metanemissioner ville bidrage til et bedre grundlag for fastsættelse af EU's klimapolitikker; understreger, at anvendelsen af et sådant supplerende parameter under ingen omstændigheder må bruges til at forsinke nødvendige foranstaltninger til ligeledes drastisk og hurtigt at reducere CO2-emissioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at medtage metan i overvågningsrammen for nulforurening; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gør opmærksom på manglen på et globalt førerskab hvad angår modvirkning af metanemissioner, og at der på internationalt plan kun træffes meget få foranstaltninger for metans vedkommende; opfordrer Kommissionen til at gøre reduktion af metanemissioner til en topprioritet i sit klimadiplomati og til at træffe foranstaltninger, navnlig gennem en FN-baseret tilgang, inden for rammerne af EU's diplomatiske og eksterne forbindelser for at fremme en international aftale om modvirkning af metan, fremme en koordineret indsats for at reducere metanemissioner samt ajourføre kravene til modvirkning af metan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til i partnerskab med UNEP, koalitionen for klima og ren luft og Det Internationale Energiagentur at støtte oprettelsen af et uafhængigt internationalt observationsorgan for metanemissioner, som skal have til opgave at indsamle, afstemme, verificere og offentliggøre data om menneskeskabte emissioner af metan på globalt plan og udvikle et metanforsyningsindeks; bifalder, at Kommissionen ønsker at stå i spidsen for dette initiativ bl.a. gennem mobilisering af finansiering; mener, at uafhængige, sammenlignelige, verificerbare og gennemsigtige emissionsdata er afgørende for at opnå viden om omfanget af emissionsproblemet og for at bekæmpe undervurderingen af omfanget og mængden af lækager; mener, at et sådant observatorium bør se på metanemissioner i alle relevante sektorer; understreger, at tilgængeligheden af detaljerede emissionsdata bør føre til, at regeringer og reguleringsmyndigheder kan håndhæve princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

14.

Energi

| 15. | glæder sig over den nye EU-strategi for integration af energisystemet (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at næsten 20 % af EU's metanemissioner stammer fra energisektoren, herunder fra udvinding, produktion, forarbejdning, transport, lagring, transmission og distribution af olie og gas; anerkender, at mere end 80 % af den olie og gas, der forbruges i EU, er importeret, og at størstedelen af de metanemissioner, der er relateret til olie og gas, finder sted uden for EU's grænser; anerkender, at fossile brændstoffer ikke spiller nogen langsigtet rolle i Unionens energimiks, og opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at vedtage nationale planer med henblik på at udfase alle fossile brændstoffer så hurtigt som muligt med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at der sker en overgang til et yderst energieffektivt energisystem baseret på vedvarende energi i Unionen; mener, at dette bør kædes sammen med revisionen og ajourføringen af de nationale energi- og klimaplaner, og at Kommissionen bør evaluere disse planer som en del af vurderingsfasen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sin opfordring fra sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030 (18), og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til — på grundlag af forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats samt under hensyntagen til de risici og negative indvirkninger på klima, miljø og biodiversitet, der er involveret i hydrofraktur med henblik på udvinding af ukonventionelle kulbrinter — ikke at tillade nye hydrofrakturaktiviteter i EU og til at standse alle eksisterende aktiviteter; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at der sættes en stopper for EU's støtte til udvidelse af infrastruktur til fossile brændstoffer; minder om, at der ifølge IEA's seneste rapport om klimaneutralitet inden 2050 ikke er behov for at investere i ny fossil brændstofforsyning i forbindelse med dets nettonulstrategi, samme konklusion, som Kommissionen kom frem til i sit forslag til en forordning til revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at et betydeligt antal gasbrønde, der har indstillet produktionen, fortsat udleder metan til atmosfæren; opfordrer de kompetente myndigheder til at vedtage politikker til at sikre, at de brønde, hvor ejerskabet kan dokumenteres, lukkes eller fyldes op for at standse metanlækage, og at de ansvarlige for lækagerne afholder omkostningerne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at nogle lande uden for EU allerede har indført et forbud mod afblæsning og flaring; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivning for energisektoren med bindende regler om overvågning, rapportering og verifikation, der bygger på metoden fra olie- og gasmetanpartnerskabet (Oil and Gas Methane Partnership (OSGMP) Framework 2.0) og obligatorisk LDAR, herunder i forbindelse med import, som bør bygge på bedste praksis og anvendes korrekt i hele forsyningskæden; mener endvidere, at lækagedetektion bør efterfølges af en korrekt registrering og et krav om at reparere potentielle lækager inden for en klar tidsramme; glæder sig over, at det overvejes at indføre regler, der dækker hele forsyningskæden, med henblik på at forbyde rutinemæssig afblæsning og flaring i energisektoren frem til produktionsstedet, undtagen i ekstraordinære tilfælde, der er nødvendige af sikkerhedshensyn; mener, at anvendelse af fossil gas og olie som råvare, herunder til ikke-energimæssige formål såsom fremstilling af petrokemikalier, bør medtages i et sådant forslag; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at fossil gas og olie anvendes i energisektoren og den petrokemiske sektor, og at begge sektorer således bidrager til den metan, der udledes fra fossile gas- og oliebrønde samt anlæg til behandling af samme; bemærker, at petrokemikalier ifølge Det Internationale Energiagentur står for henholdsvis 8 % og 14 % af den samlede primære efterspørgsel på fossil gas og olie og at disse andele uden tvivl vil stige; opfordrer Kommissionen til at sikre, at MRV- og LDAR-forpligtelser samt regler for rutinemæssig afblæsning og flaring gælder på samme vis for fossil gas og olie, der anvendes i den petrokemiske sektor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til, når den udarbejder sin fremtidige lovgivning om metanemissioner, at tage behørigt hensyn til, at de investeringer, der foretages af infrastrukturoperatører for at bekæmpe metanlækager, bør anerkendes inden for rammerne af regulerede aktiviteter som et signal om betydningen af både sikkerhed og bæredygtige aktiviteter, som tilsynsmyndighederne kan tilskynde til; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at produktion og transport af flydende naturgas ikke bare er ekstremt ineffektiv i betragtning af energitabet gennem kondensering og køling, men også gør metanemissionerne fra olie og gassektoren uforholdsmæssigt meget værre; bemærker med bekymring indførelsen af flydende naturgas som et transportbrændstof i skibssektoren; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender, at mere end fire femtedele af den olie og gas, der forbruges i EU er importeret, og at størstedelen af de metanemissioner, der er relateret til olie og gas, finder sted uden for EU's grænser og dermed bidrager til betydelige metanemissioner på verdensplan; opfordrer Kommissionen til at gøre alle importer af fossile brændstoffer til Unionen betinget af, at de er i overensstemmelse med EU-bestemmelser vedrørende MRV og LDAR samt regler om rutinemæssig afblæsning og flaring, der gælder for hele forsyningskæden for fossile brændstoffer op til og med produktionen; mener, at der skal indføres et troværdigt system for at sikre, at importen er i overensstemmelse med EU's krav, og at Kommissionen derfor bør udvikle en solid uafhængig metode til at vurdere, om importen overholder EU's krav; understreger, at disse regler bør træde i kraft så hurtigt som muligt, samtidig med at der tages behørigt hensyn til energisikkerheden; opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge indførelsen og brugen af tredjepartskontrolsystemer sammen med andre overvågningsmetoder som en mulig løsning til kontrol af emissionsdata igennem hele forsyningskæden, herunder i forbindelse med importer; støtter endvidere oprettelsen af et uafhængigt revideret og globalt anvendeligt certificeringssystem, der ville give en pålidelig vurdering af metanemissionspræstationerne for al produktion af fossil gas i hele verden; mener, at denne certificering bør revideres og verificeres af en uafhængig tredjepart og baseres på en entydig tilgang til målinger, der er baseret på detaljerede oplysninger fra de relevante faciliteter, aktiver og lande; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at vedtage specifikke foranstaltninger til at identificere og håndtere metanudslip fra superudledere i alle sektorer og ikke begrænset til energisektoren, herunder gennem anvendelse af det internationale observationsorgan for metanemissioner; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver vigtigheden af Copernicusprogrammet og dets Atmosfæreovervågningstjeneste for så vidt angår at registrere og overvåge globale superudledere såvel som mindre kilder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at overvågning fra luften ligeledes er afgørende for så vidt angår at målrette detektionen af afblæsning, flaring og lækager; fremhæver, at satellitdata muliggør uafhængig verifikation af et selskabs aftryk og letter engagementet i en modvirkning; støtter kraftigt udvekslingen af oplysninger og teknologier mellem interessenter i Unionen og på globalt plan og med offentligheden med henblik på at fungere som en katalysator for reduktionsindsatsen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over Kommissionens initiativer til modvirkning af metanemissioner fra kulminer, herunder lukkede og forladte anlæg; udtrykker sin kraftige støtte til obligatorisk MRV og LDAR af metanemissioner fra kulminer, herunder et krav om, at virksomheder, der ejer lukkede anlæg, eller medlemsstater (ved forladte miner uden en ansvarlig ejer), effektivt lukker og forsegler alle forladte anlæg i EU snarest muligt og træffer de samme MRV- og LDAR-foranstaltninger, som kræves for anlæg i drift; opfordrer Kommissionen til at træffe tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne finder ud af, hvem de forladte anlæg er ejet af, og støtter modvirkningsforanstaltninger for metan fra kulminer; opfordrer Kommissionen til at indføre måleudstyrsstandarder og krav om målinger for alle miner; understreger, at det europæiske register over udledning og overførsel af forurenende stoffer bør følge den nye rapportering for at sikre sammenhæng i politikkerne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger betydningen af oprydningsarbejder, der har til formål at forebygge og i sidste ende eliminere metanemissioner fra lukkede anlæg; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et specifikt program til håndtering af metanemissioner fra lukkede og forladte kulminer ved at give tidligere kulminer incitamenter til at håndtere deres metanemissioner, uden at dette fører til fremme af fordele eller negligering af ansvaret hos de ejere, der er ansvarlige for deres forsegling, i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, som fastsat i artikel 191, stk. 2, i TEUF, og til at støtte den retfærdige omstilling af kulregioner til udvikling af alternative aktiviteter, som er i overensstemmelse med målet om klimaneutralitet senest i 2050; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje et specifikt program eller andre foranstaltninger, herunder finansiel støtte til MRV og emissionsbegrænsning i forladte olie- og gasområder uden kendt ejerskab, samtidig med at der tages fuldt hensyn til princippet om, at forureneren betaler; fremhæver betydningen af en passende nedlukning af denne infrastruktur; |
| --- | --- |

29.

Landbrug

| 30. | giver udtryk for sin bekymring over, at landbruget tegner sig for den største andel af kilder til menneskeskabte metanemissioner i EU; understreger dog, at man i EU's drivhusgasemissioner fra europæiske landbrug (inklusive husdyr) registrerede en reduktion på 22,2 % mellem 1990-2018 i EU-28 som følge af en reduktion i metanemissionerne fra landbruget på 21 % (for tarmgæringens vedkommende på 22 % og for gødningshåndterings på 17 %); bemærker imidlertid, at der har været en lille stigning i metanemissionerne i de seneste fem år på grund af øgede besætningsstørrelser; bemærker, at landbruget ganske vist har det næststørste samlede metanemissionsreduktionspotentiale af alle sektorerne, hvilket fremgår af Kommissionens meddelelse om EU's metanstrategi, men at dets metanemissionskilder kan være diffuse og derfor vanskelige at overvåge, rapportere og verificere; bemærker imidlertid, at det eksisterende overvågningssystem baseret på niveau 2-metoden gør det muligt at træffe foranstaltninger; understreger, at metanemissioner i landbruget primært skyldes antallet af husdyr, navnlig drøvtyggere; opfordrer medlemsstaterne til at indføre effektive og bæredygtige foranstaltninger til håndtering af disse emissioner i deres nationale strategiske planer, og opfordrer Kommissionen til at analysere disse grundigt, inden den godkender planerne, med det formål at sikre en politisk kohærens; understreger, at en skærpelse af rammebetingelserne for metanemissioner i landbrugssektoren, navnlig i kvægbrugssektoren, ikke må medføre, at produktionen flyttes til udlandet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | påpeger, at en betydelig andel af de globale metanemissioner inden for landbruget stammer fra lande uden for EU, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at der fortsat vil blive produceret fødevarer på de mest miljømæssigt bæredygtige steder; understreger, at det er nødvendigt, at EU fører an med at udveksle bedste praksisser med sine tredjelandes handelspartnere med henblik på at reducere metanemissionerne fra landbruget; understreger, at internationalt samarbejde er vigtigt for at få reduceret metanemissionerne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over Kommissionens målsætning om multilateralt engagement og støtter aktivt samarbejde med internationale partnere inden for rammerne af UNFCCC's »Koronivia Joint Work on Agriculture« og koalitionen for klima og ren luft, som leverer vigtige multilaterale platforme til udveksling af bedste praksis og til opmuntring af vores globale partnere til at reducere metanudledende landbrugsproduktion og til at støtte en bæredygtige omstilling af dem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at en betydelig del af metanemissionerne i landbrugsfødevaresektoren skyldes import; opfordrer Kommissionen til at sikre lige vilkår for europæiske producenter ved at insistere på, at import fra tredjelande opfylder de samme høje standarder som i EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at vurdere de importerede landbrugsfødevarers bidrag til EU's menneskeskabte metanemissioner gennem EDGAR-FOOD-databasen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at fremtidige politiske beslutninger er nødt til at skabe en klar ramme for husdyrsektoren for at sikre en vis grad af forudsigelighed; |
| --- | --- |

35.

| 36. | noterer sig undersøgelsen af status for nye genomteknikker i henhold til EU-retten og i lyset af Domstolens dom i sag C-528/16 (SWD(2021)0092) og Kommissionens meddelelse om, at den agter at iværksætte en lovgivningsmæssig politisk foranstaltning, herunder en konsekvensanalyse og offentlig høring om planter, der er afledt af visse nye genomteknikker, med henblik på at opretholde et højt niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og miljøet, samtidig med at de potentielle fordele ved videnskab og innovation udnyttes, navnlig for at bidrage til bæredygtighed og til bæredygtighedsmålene for den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien; fremhæver forsigtighedsprincippet og behovet for at sikre gennemsigtighed og valgfrihed for landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og forbrugere og understreger, at denne politiske indsats bør omfatte risikovurderinger og en omfattende oversigt over og vurdering af mulighederne for sporbarhed og mærkning med henblik på at opnå korrekt myndighedstilsyn og give forbrugerne relevante oplysninger, herunder vedrørende produkter fra tredjelande, for at sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

36.

| 37. | noterer sig, at ekstensiv husdyrproduktion ganske vist kan resultere i lavere metanudledning på bedriftsniveau, men at den øger udledningen pr. produceret enhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage højde for virkningerne af afbødningsstrategier på den globale metanudledning; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger landbrugets betydning med hensyn til opsamling og lagring af kulstof; bemærker, at en bredere cirkulær økonomi spiller en vigtig rolle, og at der bør skabes incitament til udbredelse af kulstoffjernelse og øget cirkularitet af kulstof, samtidig med at man undgår yderligere pres på prisen på landbrugsjord, hvilket ville gå ud over de unge landbrugere; opfordrer indtrængende til at sikre, at de foranstaltninger, der træffes, ikke må hæmme EU's konkurrenceevne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med EU's klimalov at undersøge udarbejdelsen af en lovramme for certificering af kulstoffjernelse på grundlag af velfunderede og gennemsigtige kulstofregnskaber, der tager højde for forskellene mellem drivhusgasserne, og til at kontrollere, at kulstoffjernelsen rent faktisk finder sted, og belønne landbrugerne for deres afbødningsindsats; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over, at Kommissionen har annonceret, at den vil etablere en ekspertgruppe med det formål at analysere matrixen for metanemissioner gennem hele deres livscyklus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i indsamlingen af data om kulstofbindingspotentialet i græsarealer med henblik på at give mulighed for en mere målrettet tilgang til klimapolitik; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anerkender, at animalsk produktion er den vigtigste aktivitet på permanente græsarealer, der muliggør overlevelse, økonomisk stabilitet og eksistens af landbrugsbedrifter i bjergområder og dermed forebygger overvækst af sådanne områder; opfordrer Kommissionen til at koncentrere investeringsindsatsen om at finansiere innovation inden for metanhæmmere, herunder metanhæmmere, der anvendes til græsningsbaserede systemer, og til at samarbejde med tredjelande, der er involveret i lignende forskning; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bemærker metanemissionerne fra genoprettede tørveområder; understreger samtidig, at forskning viser, at virkningerne af opvarmningen flader ud efter genopretning på grund af de tilbageholdte CO2/N2O-emissioner fra genoprettede tørveområder og den korte levetid i atmosfæren af eventuel metan, som udledes (20); understreger, at dette ikke er tilfældet med fortsatte CO2-emissioner fra drænede tørveområder, og at dette forårsager yderligere opvarmning; opfordrer til en hurtig genopretning af tørveområder for at opnå den mest gavnlige, afkølende effekt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver, at de fleste europæeres kost ifølge fra jord til bord-strategien ikke er i overensstemmelse med anbefalingerne om sunde kostvaner, og at der er behov for en befolkningsdækkende ændring af forbrugsmønstrene i retning af sundere fødevarer, kost og livsstil, herunder et øget forbrug af bæredygtigt producerede planter og plantebaserede fødevarer, såsom friske frugter og grøntsager, hele korn og bælgplanter, og for at imødegå overforbruget af kød og ultraforarbejdede produkter, hvilket også vil gavne miljøet, bl.a. gennem reducerede metanemissioner og dyrevelfærd, og sikre en mere modstandsdygtig økonomi; fremhæver, at EU-dækkende videnskabelig baserede anbefalinger, herunder klare målsætninger, for bæredygtig, sund og mere afbalanceret kost, som tager hensyn til de kulturelle og regionale forskelle i europæiske fødevarer og kostplaner og forbrugernes behov, vil kunne hjælpe og virke tilskyndende for forbrugerne og vil kunne give medlemsstaterne et oplyst grundlag for deres egne bestræbelser på at integrere bæredygtighedselementer i den nationale kostvejledning; opfordrer Kommissionen til at udvikle sådanne anbefalinger og specifikke foranstaltninger, som på en effektiv måde kan fremme en sund, bæredygtig og mere afbalanceret kost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at teknologier og metoder til at begrænse metanemissioner fra landbruget, herunder bæredygtig forvaltningspraksis i forbindelse med husdyrhold, er i hastig udvikling og bør fremmes og gennemføres hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til at sikre, at påviste effektive og omkostningseffektive innovationer, der modvirker metanforanstaltninger i landbrugsproduktionen, gennemføres hurtigt i EU, og at de allerede tilgængelige innovationer anvendes af EU-producenter med henblik på fortsat at reducere metanemissioner inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik og de nationale strategiske planer, herunder gennem specifikke, særlige økoordninger og kulstoflandbrugsinitiativer under den fælles landbrugspolitik og gennem andre private eller offentlige finansieringsstrømme; mener, at landbrugerne bør modtage finansielle incitamenter til at vedtage afbødende tiltag via Horisont Europa-programmet og midler fra EIB's resiliensinitiativ; erkender imidlertid, at det er usandsynligt, at landbrugerne selv kan løse de emissionsproblemer, der er forbundet med den animalske landbrugsproduktion; bemærker, at strukturelle forskelle i landbruget medlemsstaterne imellem og særlige nationale forhold vil påvirke omkostningerne ved at anvende disse teknikker; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver, at der allerede findes veldokumenterede metoder til at nedbringe emissionerne fra gødningshåndtering; bemærker, at disse metoder også nedbringer mængden af ammoniak, der frigives fra landbrugssektoren; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre udbredelsen af disse teknikker med realistiske og ambitiøse mål og tidsfrister; fremhæver endvidere, at nitrogenbaserede gødningsstoffer er ansvarlige for en stor del af metanemissionerne; opfordrer Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger til at reducere de dermed forbundne emissioner som led i fra jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger den centrale rolle, som EU bør spille med hensyn til at støtte forskning, innovation og udvikling samt opskalere nye bæredygtige teknologier og praksisser for at bidrage til at reducere metanemissioner fra alle sektorer, herunder husdyrbrug, herunder ved at forbedre MRV for metanemissioner i sektoren med henblik på at spore fremskridt hen imod disse mål og ved at anvende teknologier, der allerede er til rådighed, såsom MRV-relaterede teknologier; mener, at der bør udvikles foranstaltninger til reduktion af metan for græssende dyr for at respektere dyresundhed og -velfærd og i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet; påpeger navnlig behovet for flergenerationsundersøgelser af fodertilsætningsstoffer og opfordrer Kommissionen til at sikre en rettidig revision af forordningen om fodertilsætningsstoffer (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at anvendelsen af landbrugsaffald og restprodukter til biogasproduktion kan være en drivkraft for den cirkulære økonomi, og understreger merværdien af restprodukter fra landbruget, forudsat at kaskadeanvendelsesprincippet overholdes, og at der anvendes passende bæredygtighedskriterier; påpeger, at biogasproduktion fra restprodukter fra landbruget og andet organisk affald kan reducere metanemissioner i landbrugssektoren og tilskynde til »prosument«-modellen (producent og forbruger-modellen); opfordrer til bedre koordinering og forbedret infrastruktur mellem landbrugere og producenter af vedvarende energi med henblik på at muliggøre udbredelsen af lokalt forbundet produktion af bæredygtig biogas og mener, at den fælles landbrugspolitik bør tilskynde til modvirkning og reduktion af metanemissioner og støtteforanstaltninger i denne henseende; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre fuld sammenhæng mellem den europæiske klimalov, den fælles landbrugspolitik og metanstrategien; |
| --- | --- |

48.

| 49. | glæder sig over metanstrategiens anerkendelse af, at biogas fra fødevare- eller foderafgrøder øger metanemissionerne og således kan underminere eventuelle afbødende virkninger, og at udviklingen af biogas bør baseres primært på affald eller restprodukter; opfordrer Kommissionen til at udvikle en robust, uafhængig oprindelsescertifikatordning for biogasproduktionsmetoder og råstoffer; understreger, at biogasproduktionen bør være baseret på en lokal model med cirkulær økonomi for at undgå transportrelaterede emissioner og omkostninger; fremhæver, at ingen støtte bør udgøre et incitament til intensivering af husdyrbrug; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at udviklingen af den cirkulære økonomi og bioøkonomien kan skabe flere job i primærproduktionen, og understreger, at bioøkonomien kræver, at nye færdigheder, ny viden og nye fagområder udvikles og/eller integreres yderligere i uddannelse og undervisning inden for denne sektor med henblik på at tackle de bioøkonomirelaterede samfundsmæssige ændringer, fremme konkurrenceevnen, væksten og jobskabelsen, opfylde sektorens behov og sikre, at kvalifikationer og job matches bedre; |
| --- | --- |

50.

Affald

| 51. | opfordrer Kommissionen til yderligere at analysere metanemissioner fra slam og spildevand og til at revidere direktivet om slam fra rensningsanlæg (22) og direktivet om rensning af byspildevand (23) i 2022, som også bør vedrøre luftforurenende stoffer og drivhusgasemissioner, navnlig metan; opfordrer endvidere Kommissionen til at være ambitiøs og til at integrere et stærkt fokus på metanemissioner i 2024-revisionen af deponeringsdirektivet (24) og den kommende revision af direktivet om industrielle emissioner; fremhæver behovet for foranstaltninger til at forpligte deponeringsanlæg til at anvende den biometan, de producerer, indtil dens energiindhold falder til under en anvendelig værdi, og til, når det ikke længere er muligt at anvende den biometan, der produceres på et deponeringsanlæg, at anvende biologisk oxidering og andre teknologier i hotspots med henblik på at reducere de resterende metanemissioner; minder om, at metanemissioner fra affaldssektoren til dels skyldes lækager fra biogasanlæg; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre retningslinjer for de bedste metoder til opførelse og drift af biogasanlæg til håndtering af lækager som følge af dårlig vedligeholdelse, drift og udformning; minder endvidere om, at direktivet om industrielle emissioner med succes har bidraget til reduktion af forurening fra industrielle aktiviteter; understreger dog, at deponering ikke er dækket af nogen referencedokumenter om de bedste tilgængelige teknikker (BREF-dokumenter); |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at deponering, som befinder sig i bunden af affaldshierarkiet, er den mest forurenende måde at håndtere affald på, hvad angår drivhusgasemissioner og andre luft-, jord- og vandforurenende stoffer; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at overholde de eksisterende krav i direktivet om deponering af affald og opfordrer til, at direktivet bringes i overensstemmelse med de overordnede principper i handlingsplanen for den cirkulære økonomi, herunder målet for 2016, hvor mængden af deponeret bionedbrydeligt affald skulle reduceres til 35 % eller mindre i forhold til 1995-niveauerne; opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende strategi for at sikre, at medlemsstater, der ikke har nået dette mål, træffer korrigerende foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at bevæge sig væk fra deponeringsanlæg; udtrykker desuden bekymring over, at 15 medlemsstater i 2017 ikke fuldt ud opfyldte direktivets forpligtelse til at behandle affald inden deponering; gentager i denne forbindelse sin opfordring fra sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi til at bringe deponeringsdirektivet i overensstemmelse med de overordnede principper i handlingsplanen for den cirkulære økonomi og til at fokusere på den fremtidige revision af de relevante direktiver om forebyggelse og begrænsning af restaffaldsproduktion og til at forbedre deponeringsmålet på 10 % ved at definere et deponeringsloft i kg/person/år med henblik på at levere de bedste miljømæssige resultater af de kombinerede virkninger af reduktion, genbrug, genanvendelse og kompostering, samtidig med at deponeringen af restprodukter minimeres; mener endvidere, at det ville være en vigtig forbedring at sikre, at metoden til at holde regnskab med drivhusgasser fra deponeringsanlæg er mere robust og harmoniseret i hele EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer i lyset af ovenstående Kommissionen til:






  — | at fastsætte bindende EU-mål for handels- og industriaffald, da der stadig ikke er specifikke mål herfor |
| --- | --- | --- |

53.

—

at fastsætte bindende EU-mål for handels- og industriaffald, da der stadig ikke er specifikke mål herfor

| — | at foreslå mål om at begrænse produktionen af restaffald i den planlagte revision af affaldsrammedirektivet (25) og direktivet om deponering af affald i 2024 |
| --- | --- |

—

at foreslå mål om at begrænse produktionen af restaffald i den planlagte revision af affaldsrammedirektivet (25) og direktivet om deponering af affald i 2024

| — | at tilpasse direktivet om deponering af affald til EU's overordnede mål for klimaændringer og reduktion af drivhusgasemissioner efter en tilbundsgående analyse for bedre at kunne håndtere drivhusgasrelaterede spørgsmål |
| --- | --- |

—

at tilpasse direktivet om deponering af affald til EU's overordnede mål for klimaændringer og reduktion af drivhusgasemissioner efter en tilbundsgående analyse for bedre at kunne håndtere drivhusgasrelaterede spørgsmål

| — | at udarbejde et BREF-dokument for deponering, herunder bestemmelser om metan; |
| --- | --- |

—

at udarbejde et BREF-dokument for deponering, herunder bestemmelser om metan;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at overvåge medlemsstaternes resultater vedrørende separat indsamling af bioaffald, en bestemmelse der skal gennemføres inden 2023; minder om, at medlemsstaterne i henhold til hierarkiet for affaldsbehandling er juridisk forpligtet til at træffe foranstaltninger med henblik på at opmuntre til genanvendelse af bioaffald, hvilket omfatter kompostering og nedbrydning af bioaffald, med øje for at bioaffald normalt indsamles og behandles lokalt; understreger derfor, at Kommissionen bør opmuntre til yderligere samarbejde mellem regioner og medlemsstater og harmonisering gennem udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager målsætningerne i den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi med henblik på at opnå betydelig cirkularitet og forhindre drivhusgas- og navnlig metanemissioner i at slippe ud af det lukkede kredsløb; forstår, at der bør fremmes en ægte integreret affaldshåndtering for at opnå en succesfuls implementering af affaldshierarkiet og give øget prioritet til behandlingen af affald; |
| --- | --- |

55.

| 56. | fremhæver, at nedluknings- og efterbehandlingsprocedurer for deponiafsnit er afgørende for at reducere udslip, hvis man tager højde for hele deponeringsanlæggenes livscyklus; opfordrer Kommissionen til at sørge for specifik støtte, der er tilpasset til forholdene i de enkelte medlemsstater, for at sikre opnåelsen af 31. december 2023-målet for kildesortering og separat indsamling af bioaffald, herunder ved at tilskynde til samarbejde mellem offentlige og private sektorer for at sikre en høj grad af separat indsamling, genanvendelse og nyttiggørelse af bionedbrydeligt affald, med henblik på at sikre effektiv omdirigering væk fra deponeringsanlæggene, uden at give EU-finansiering til forbrænding; understreger, at der altid bør være en gennemførlig mulighed for biologisk behandling såsom kompostering eller anaerob nedbrydning; anerkender i den forbindelse potentialet ved anaerob nedbrydning af bionedbrydeligt affald, som muliggør produktion af biometan; understreger i overensstemmelse med affaldshierarkiet, at forbrænding kun er på det næstlaveste trin i affaldshierarkiet, og minder om sine holdninger til forbrænding som fastsat i beslutningen af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at reservoiroverflader er en betydelig global kilde til drivhusgasemissioner, herunder metan, primært som følge af sedimentakkumulation i opdæmninger, og at fjernelse af dæmninger kan bidrage til en betydelig reduktion af emissioner fra opdæmmede områder; opfordrer Det Europæiske Miljøagentur til at indsamle information om dette emne med henblik på vurderingen af potentielle politiske tiltag; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

(2)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 28.

(4)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0040.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura and H. Zhang, »Anthropogenic and Natural Radiative Forcing«, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Kapitel 8, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013, s. 714.

(8)  Bl.a. Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. m.fl.,»Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions«, Nature, Vol. 578, 2020, s. 409–412.

(9)  Verdenssundhedsorganisationen: Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10)  Det Europæiske Miljøagentur, Air Quality in Europe — 2020 report, s. 7.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 166/2006 af 18. januar 2006 om oprettelse af et europæisk register over udledning og overførsel af forurenende stoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/689/EØF og 96/61/EF (EUT L 33 af 4.2.2006, s. 1).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

(13)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. september 2020, der ledsager dens meddelelse med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030: Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (SWD(2020)0176)

(14)  UNEP Global Methane Assessment 2021.

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).

(17)  Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (COM(2020)0299).

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0277.

(19)  Kommissionens forslag til forordning af 15. december 2020 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. and Couwenberg, J., »Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions«, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29).

(22)  Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6).

(23)  Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40).

(24)  Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1).

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

FN's klimakonference i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26)

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om FN's klimakonference 2021 i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til den 25. partskonference under UNFCCC (COP25), den 15. samling af mødet for parterne i Kyotoprotokollen (CMP15) samt den anden samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (CMA2), som afholdtes i Madrid, Spanien, den 2.-13. december 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 25. partskonference under UNFCCC (COP25), den 15. samling af mødet for parterne i Kyotoprotokollen (CMP15) samt den anden samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (CMA2), som afholdtes i Madrid, Spanien, den 2.-13. december 2019,

| — | der henviser til UNFCCC COP-præsidiets beslutning af 28. maj 2020 med Det Forenede Kongerige og dets italienske partnere om at udsætte FN's COP26-klimakonference på grund af covid-19 og genindkalde til COP26 i Glasgow, Det Forenede Kongerige, fra den 1.-12. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNFCCC COP-præsidiets beslutning af 28. maj 2020 med Det Forenede Kongerige og dets italienske partnere om at udsætte FN's COP26-klimakonference på grund af covid-19 og genindkalde til COP26 i Glasgow, Det Forenede Kongerige, fra den 1.-12. november 2021,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til topmødet om klimatilpasning, der blev afholdt den 25. og 26. januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet om klimatilpasning, der blev afholdt den 25. og 26. januar 2021,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om som fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet (»den europæiske klimalov«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om som fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet (»den europæiske klimalov«) (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. februar 2021 med titlen »Opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer« (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. februar 2021 med titlen »Opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer« (COM(2021)0082),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. januar 2021 om klima- og energidiplomati — gennemførelse af den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. januar 2021 om klima- og energidiplomati — gennemførelse af den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 6. oktober 2021 om forberedelserne til UNFCCC-møderne i Glasgow fra den 31. oktober til den 12. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 6. oktober 2021 om forberedelserne til UNFCCC-møderne i Glasgow fra den 31. oktober til den 12. november 2021,

| — | der henviser til den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES),

| — | der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om global opvarmning på 1,5 oC, panelets femte vurderingsrapport og den sammenfattende rapport derom, dets særrapport om klimaændringer og landarealer og dets særrapport om havet og kryosfæren i et klima i forandring, |
| --- | --- |

—

der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om global opvarmning på 1,5 oC, panelets femte vurderingsrapport og den sammenfattende rapport derom, dets særrapport om klimaændringer og landarealer og dets særrapport om havet og kryosfæren i et klima i forandring,

| — | der henviser til rapporten fra UNFCCC's Hjælpeorgan for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning fra 29. april 2021 med titlen »Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra UNFCCC's Hjælpeorgan for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning fra 29. april 2021 med titlen »Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action«,

| — | der henviser til flagskibsrapporten af 10. september 2019 fra Global Commission on Adaptation (Den Globale Tilpasningskommission) med titlen »Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience«, |
| --- | --- |

—

der henviser til flagskibsrapporten af 10. september 2019 fra Global Commission on Adaptation (Den Globale Tilpasningskommission) med titlen »Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience«,

| — | der henviser til UNFCCC's sammenfattende rapport af 17. september 2021 om nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNFCCC's sammenfattende rapport af 17. september 2021 om nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms 11. emissionskløftrapport af 9. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms 11. emissionskløftrapport af 9. december 2020,

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport fra maj 2021 med titlen »Net Zero by 2050 — A Roadmap for the Global Energy Sector«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs rapport fra maj 2021 med titlen »Net Zero by 2050 — A Roadmap for the Global Energy Sector«,

| — | der henviser til rapporten af 18. februar 2021 fra De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) med titlen: »Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 18. februar 2021 fra De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) med titlen: »Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies«,

| — | der henviser til IPBES-rapporten af 29. oktober 2020 med titlen »IPBES workshop on biodiversity and pandemics — workshop report«, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPBES-rapporten af 29. oktober 2020 med titlen »IPBES workshop on biodiversity and pandemics — workshop report«,

| — | der henviser til IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaændringer,

| — | der henviser til rapporten fra Den Meteorologiske Verdensorganisation om det globale klimas tilstand i 2020 fra april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Meteorologiske Verdensorganisation om det globale klimas tilstand i 2020 fra april 2021,

| — | der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030,

| — | der henviser til rapporten af 6. maj 2021 fra UNEP med titlen: »Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 6. maj 2021 fra UNEP med titlen: »Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions«,

| — | der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om FN's klimakonference 2021 i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26) (O-000065/2021 — B9-0039/2021 og O-000066/2021 — B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om FN's klimakonference 2021 i Glasgow, Det Forenede Kongerige (COP26) (O-000065/2021 — B9-0039/2021 og O-000066/2021 — B9-0040/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2016; der henviser til, at 191 ud af de 197 parter i UNFCCC pr. 12. oktober 2021 havde indberettet deres ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse til FN; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2016; der henviser til, at 191 ud af de 197 parter i UNFCCC pr. 12. oktober 2021 havde indberettet deres ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse til FN;

| B. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater den 17. december 2020 forelagde deres ajourførte nationalt bestemte bidrag (NDC) for UNFCCC, som forpligter EU til et bindende mål om en nettoreduktion på mindst 55 % af EU's egne drivhusgasemissioner i økonomien som helhed inden 2030 i forhold til 1990-niveauerne uden bidrag fra internationale kreditter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater den 17. december 2020 forelagde deres ajourførte nationalt bestemte bidrag (NDC) for UNFCCC, som forpligter EU til et bindende mål om en nettoreduktion på mindst 55 % af EU's egne drivhusgasemissioner i økonomien som helhed inden 2030 i forhold til 1990-niveauerne uden bidrag fra internationale kreditter;

| C. | der henviser til, at de forpligtelser, som underskriverne af Parisaftalen hidtil har indgået, ifølge 2020-rapporten om emissionskløften fra De Forenede Nationers miljøprogram (UNEP) ikke vil være tilstrækkelige til at nå dens fælles mål og vil resultere i en global opvarmning på mere end 3 oC over det førindustrielle niveau; fordømmer, at mange parter i UNFCCC endnu ikke har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til blot at påbegynde rejsen mod at opfylde deres NDC'er, og at meget af den opnåede fremgang udlignes af kontraproduktive politikker såsom fortsat støtte til fossile brændstoffer og opførelse af nye kulkraftværker; advarer i denne sammenhæng om positive naturlige tilbagekoblinger, som kan have katastrofale konsekvenser for den globale opvarmning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de forpligtelser, som underskriverne af Parisaftalen hidtil har indgået, ifølge 2020-rapporten om emissionskløften fra De Forenede Nationers miljøprogram (UNEP) ikke vil være tilstrækkelige til at nå dens fælles mål og vil resultere i en global opvarmning på mere end 3 oC over det førindustrielle niveau; fordømmer, at mange parter i UNFCCC endnu ikke har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til blot at påbegynde rejsen mod at opfylde deres NDC'er, og at meget af den opnåede fremgang udlignes af kontraproduktive politikker såsom fortsat støtte til fossile brændstoffer og opførelse af nye kulkraftværker; advarer i denne sammenhæng om positive naturlige tilbagekoblinger, som kan have katastrofale konsekvenser for den globale opvarmning;

| D. | der henviser til, at koncentrationen af de vigtigste drivhusgasser fortsatte med at stige i 2020 på trods af den midlertidige reduktion af emissionerne i relation til covid-19, og at koncentrationen af kuldioxid (CO2) i vores atmosfære ifølge Den Meteorologiske Verdensorganisation var den højeste i over 3 mio. år; der henviser til, at 2020 var et af de tre varmeste år, der er registreret, hvor den højeste gennemsnitstemperatur var 1,2 oC over det førindustrielle niveau; der henviser til, at det sidste årti, 2011-2020, er det varmeste, der nogensinde er registreret; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at koncentrationen af de vigtigste drivhusgasser fortsatte med at stige i 2020 på trods af den midlertidige reduktion af emissionerne i relation til covid-19, og at koncentrationen af kuldioxid (CO2) i vores atmosfære ifølge Den Meteorologiske Verdensorganisation var den højeste i over 3 mio. år; der henviser til, at 2020 var et af de tre varmeste år, der er registreret, hvor den højeste gennemsnitstemperatur var 1,2 oC over det førindustrielle niveau; der henviser til, at det sidste årti, 2011-2020, er det varmeste, der nogensinde er registreret;

| E. | der henviser til, at nationale EU-politikker alene ikke er tilstrækkelige til at standse globale drivhusgasemissioner og begrænse temperaturstigningen i overensstemmelse med Parisaftalen; der henviser til, at der er behov for en øjeblikkelig og ambitiøs kollektiv global indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at nationale EU-politikker alene ikke er tilstrækkelige til at standse globale drivhusgasemissioner og begrænse temperaturstigningen i overensstemmelse med Parisaftalen; der henviser til, at der er behov for en øjeblikkelig og ambitiøs kollektiv global indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau;

| F. | der henviser til, at præamblen til Parisaftalen anerkender vigtigheden af at sikre økosystemers integritet, herunder havenes, og at artikel 4, stk. 1, litra d), i UNFCCC betoner, at parterne til konventionen skal fremme bæredygtig forvaltning, bevarelse og forøgelse af dræn og reservoirer for alle drivhusgasser, herunder biomasse, skove og verdenshave såvel som andre terrestriske og marine økosystemer samt kystøkosystemer; der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, litra b), i Parisaftalen understreges, at tilpasning til klimaændringer og udvikling af modstandsdygtighed og lave drivhusgasemissioner bør ske på en måde, som ikke truer fødevareproduktionen; der henviser til, at man i IPBES' globale vurderingsrapport om biodiversitet og økosystemtjenester understreger, at bæredygtig anvendelse af naturen vil være afgørende for tilpasning til og modvirkning af farlig menneskeskabt interferens i klimasystemet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at præamblen til Parisaftalen anerkender vigtigheden af at sikre økosystemers integritet, herunder havenes, og at artikel 4, stk. 1, litra d), i UNFCCC betoner, at parterne til konventionen skal fremme bæredygtig forvaltning, bevarelse og forøgelse af dræn og reservoirer for alle drivhusgasser, herunder biomasse, skove og verdenshave såvel som andre terrestriske og marine økosystemer samt kystøkosystemer; der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, litra b), i Parisaftalen understreges, at tilpasning til klimaændringer og udvikling af modstandsdygtighed og lave drivhusgasemissioner bør ske på en måde, som ikke truer fødevareproduktionen; der henviser til, at man i IPBES' globale vurderingsrapport om biodiversitet og økosystemtjenester understreger, at bæredygtig anvendelse af naturen vil være afgørende for tilpasning til og modvirkning af farlig menneskeskabt interferens i klimasystemet;

| G. | der henviser til, at indvirkninger fra klimaændringer og tab af biodiversitet er to af de vigtigste udfordringer og risici for menneskelige samfund; bemærker, at størstedelen af tidligere politikker har håndteret problemerne med klimaændringer og tab af biodiversitet uafhængigt af hinanden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at indvirkninger fra klimaændringer og tab af biodiversitet er to af de vigtigste udfordringer og risici for menneskelige samfund; bemærker, at størstedelen af tidligere politikker har håndteret problemerne med klimaændringer og tab af biodiversitet uafhængigt af hinanden;

| H. | der henviser til, at de globale Aichibiodiversitetsmål for 2020 ikke blev opfyldt, hvilket gør det endnu mere presserende, at ambitionen og anvendelsesområdet for bevarelsen af biodiversitet hurtigt udvides; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de globale Aichibiodiversitetsmål for 2020 ikke blev opfyldt, hvilket gør det endnu mere presserende, at ambitionen og anvendelsesområdet for bevarelsen af biodiversitet hurtigt udvides;

| I. | der henviser til, at bevarelsen af have er afgørende, ikke blot som en primær kilde til fødevarer, men også på grund af deres betydning for kulstofkredsløbet, da de regulerer klimaet og producerer størstedelen af ilten i den luft, som vi indånder; der henviser til, at det i IPCC's særrapport om havet og kryosfæren præciseres, at klimamekanismer er afhængige af havets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; der henviser til, at det i rapporten også påpeges, at havene siden 1970 er blevet stadig varmere og har optaget mere end 90 % af overskudsvarmen i klimasystemet, og at havene er en del af løsningen på at modvirke og tilpasse sig til virkningerne af klimaændringerne; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at nedbringe drivhusgasemissionerne og forureningen af økosystemerne og at forstærke naturlige kulstofdræn; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bevarelsen af have er afgørende, ikke blot som en primær kilde til fødevarer, men også på grund af deres betydning for kulstofkredsløbet, da de regulerer klimaet og producerer størstedelen af ilten i den luft, som vi indånder; der henviser til, at det i IPCC's særrapport om havet og kryosfæren præciseres, at klimamekanismer er afhængige af havets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; der henviser til, at det i rapporten også påpeges, at havene siden 1970 er blevet stadig varmere og har optaget mere end 90 % af overskudsvarmen i klimasystemet, og at havene er en del af løsningen på at modvirke og tilpasse sig til virkningerne af klimaændringerne; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at nedbringe drivhusgasemissionerne og forureningen af økosystemerne og at forstærke naturlige kulstofdræn;

| J. | der henviser til, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange spiller en central rolle for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; der henviser til, at beskyttelsen og genopretningen af allerede eksisterende og effektivt fungerende naturlige kulstofdræn, herunder kulstofpuljer i havene, er afgørende; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange spiller en central rolle for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; der henviser til, at beskyttelsen og genopretningen af allerede eksisterende og effektivt fungerende naturlige kulstofdræn, herunder kulstofpuljer i havene, er afgørende;

| K. | der henviser til, at skove spiller en stor rolle i kampen mod klimaændringer, da de fungerer som kulstofdræn og optager omkring 2 mia. ton CO2 hvert år; der henviser til, at beskyttelse og styrkelse af verdens skove er en af de mest omkostningseffektive former for klimaindsats, og at skovbaserede foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer kan, hvis de gennemføres fuldt ud, reducere drivhusgasemissioner med ca. 15 gigaton CO2 om året inden 2050, hvilket potentielt kunne være nok til at begrænse den globale opvarmning til et godt stykke under 2 oC; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at skove spiller en stor rolle i kampen mod klimaændringer, da de fungerer som kulstofdræn og optager omkring 2 mia. ton CO2 hvert år; der henviser til, at beskyttelse og styrkelse af verdens skove er en af de mest omkostningseffektive former for klimaindsats, og at skovbaserede foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer kan, hvis de gennemføres fuldt ud, reducere drivhusgasemissioner med ca. 15 gigaton CO2 om året inden 2050, hvilket potentielt kunne være nok til at begrænse den globale opvarmning til et godt stykke under 2 oC;

| L. | der henviser til, at nedbringelse af afskovning og skovforringelse kan bidrage til at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner med alt lige fra 0,4 til 5,8 gigaton CO2-ækvivalent om året (9); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at nedbringelse af afskovning og skovforringelse kan bidrage til at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner med alt lige fra 0,4 til 5,8 gigaton CO2-ækvivalent om året (9);

| M. | der henviser til, at en fjerdedel af den nordlige halvkugle permanent er dækket af is, også kaldet permafrost; der henviser til, at permafrosten i Arktis smelter i et hidtil uset tempo som følge af stigende globale temperaturer; der henviser til, at permafrost er et kolossalt reservoir for drivhusgasser, som kan indeholde op til 1 600 gigaton CO2, hvilket næsten er det dobbelte af, hvad der i øjeblikket findes i atmosfæren, men også metan og dinitrogenoxid; der henviser til, at frigivelsen heraf kan alvorligt fremskynde og forværre den globale opvarmning (10); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en fjerdedel af den nordlige halvkugle permanent er dækket af is, også kaldet permafrost; der henviser til, at permafrosten i Arktis smelter i et hidtil uset tempo som følge af stigende globale temperaturer; der henviser til, at permafrost er et kolossalt reservoir for drivhusgasser, som kan indeholde op til 1 600 gigaton CO2, hvilket næsten er det dobbelte af, hvad der i øjeblikket findes i atmosfæren, men også metan og dinitrogenoxid; der henviser til, at frigivelsen heraf kan alvorligt fremskynde og forværre den globale opvarmning (10);

| N. | der henviser til, at de forventede klimaændringer ifølge Verdenssundhedsorganisationen i 2030 vil være årsag til omkring 250 000 yderligere dødsfald om året, og at de direkte omkostninger for de sundhedsmæssige skader anslås at være mellem 2 mia. og 4 mia. USD om året inden 2030; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de forventede klimaændringer ifølge Verdenssundhedsorganisationen i 2030 vil være årsag til omkring 250 000 yderligere dødsfald om året, og at de direkte omkostninger for de sundhedsmæssige skader anslås at være mellem 2 mia. og 4 mia. USD om året inden 2030;

| O. | der henviser til, at tab af biodiversitet i tilknytning til landskabers forandring i visse tilfælde kan resultere i en større risiko for nye sygdomme, da de arter, der er gode til at tilpasse sig menneskedominerede landskaber, også er i stand til at bære patogener, som udgør en høj risiko for zoonotiske overførsler; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at tab af biodiversitet i tilknytning til landskabers forandring i visse tilfælde kan resultere i en større risiko for nye sygdomme, da de arter, der er gode til at tilpasse sig menneskedominerede landskaber, også er i stand til at bære patogener, som udgør en høj risiko for zoonotiske overførsler;

| P. | der henviser til, at luftforurening og klimaændringer er tæt forbundne og har visse menneskeskabte kilder til fælles; der henviser til, at luftforurening ifølge Verdenssundhedsorganisationen på verdensplan tegner sig for ca. 4,2 mio. dødsfald om året, som skyldes slagtilfælde, hjertesygdomme, lungekræft, akutte og kroniske luftvejssygdomme; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at luftforurening og klimaændringer er tæt forbundne og har visse menneskeskabte kilder til fælles; der henviser til, at luftforurening ifølge Verdenssundhedsorganisationen på verdensplan tegner sig for ca. 4,2 mio. dødsfald om året, som skyldes slagtilfælde, hjertesygdomme, lungekræft, akutte og kroniske luftvejssygdomme;

| Q. | der henviser til, at antallet af registrerede katastrofer og størrelsen af de økonomiske tab næsten er blevet fordoblet over de seneste 20 år ifølge FN's Sekretariat for Katastrofeforebyggelse, og at en stor andel heraf skyldes en væsentlig stigning i antallet af klimarelaterede katastrofer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at antallet af registrerede katastrofer og størrelsen af de økonomiske tab næsten er blevet fordoblet over de seneste 20 år ifølge FN's Sekretariat for Katastrofeforebyggelse, og at en stor andel heraf skyldes en væsentlig stigning i antallet af klimarelaterede katastrofer;

| R. | der henviser til, at klimaændringer og de ødelæggende virkninger heraf allerede påvirker migrationsmønstre; der henviser til, at næsten 3 % af befolkningen i regionerne i Afrika syd for Sahara, Sydasien og Latinamerika ifølge en undersøgelse foretaget af Verdensbanken i 2018 kan blive tvunget til at flytte inden for grænserne af deres eget land for at undslippe de langsomt begyndende indvirkninger af klimaændringer (11); der henviser til, at mere end 700 mio. mennesker, som bor i lavtliggende kystområder og små østater, risikerer at stå over for mere intense storme, oversvømmelser og i sidste ende tab af landområder og flytning, hvis ikke der gøres en samordnet indsats med hensyn til tilpasning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at klimaændringer og de ødelæggende virkninger heraf allerede påvirker migrationsmønstre; der henviser til, at næsten 3 % af befolkningen i regionerne i Afrika syd for Sahara, Sydasien og Latinamerika ifølge en undersøgelse foretaget af Verdensbanken i 2018 kan blive tvunget til at flytte inden for grænserne af deres eget land for at undslippe de langsomt begyndende indvirkninger af klimaændringer (11); der henviser til, at mere end 700 mio. mennesker, som bor i lavtliggende kystområder og små østater, risikerer at stå over for mere intense storme, oversvømmelser og i sidste ende tab af landområder og flytning, hvis ikke der gøres en samordnet indsats med hensyn til tilpasning;

| S. | der henviser til, at Parisaftalen er den første internationale traktat, der udtrykkeligt anerkender sammenhængen mellem klimaindsatsen og menneskerettighederne, hvilket giver mulighed for at anvende eksisterende menneskerettighedsrelaterede retlige instrumenter til at tilskynde stater og private virksomheder til at reducere emissioner; der påpeger, at Parisaftalen ikke indeholder nogen konkrete instrumenter, der kan anvendes til at stille statslige og erhvervsmæssige aktører til ansvar for de virkninger, deres aktiviteter har på klimaændringer og på udøvelsen af menneskerettigheder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Parisaftalen er den første internationale traktat, der udtrykkeligt anerkender sammenhængen mellem klimaindsatsen og menneskerettighederne, hvilket giver mulighed for at anvende eksisterende menneskerettighedsrelaterede retlige instrumenter til at tilskynde stater og private virksomheder til at reducere emissioner; der påpeger, at Parisaftalen ikke indeholder nogen konkrete instrumenter, der kan anvendes til at stille statslige og erhvervsmæssige aktører til ansvar for de virkninger, deres aktiviteter har på klimaændringer og på udøvelsen af menneskerettigheder;

| T. | der henviser til, at klimaændringer også har en vigtig menneskerettighedsdimension, da de både direkte og indirekte påvirker overholdelsen af en række universelt anerkendte menneskerettigheder, med størst indvirkning på sårbare grupper såsom børn, ældre, syge, lavindkomstgrupper og oprindelige folk; der henviser til, at både UNFCCC og Parisaftalen er baseret på solidaritet mellem generationerne og staters tilsagn om at beskytte klimasystemet til gavn for nuværende og kommende generationer; der henviser til, at klimaændringer forværrer de udfordringer, som indfødte befolkninger står over for i øjeblikket, og fører til endnu større kulturel, økonomisk og politisk marginalisering og ulighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at klimaændringer også har en vigtig menneskerettighedsdimension, da de både direkte og indirekte påvirker overholdelsen af en række universelt anerkendte menneskerettigheder, med størst indvirkning på sårbare grupper såsom børn, ældre, syge, lavindkomstgrupper og oprindelige folk; der henviser til, at både UNFCCC og Parisaftalen er baseret på solidaritet mellem generationerne og staters tilsagn om at beskytte klimasystemet til gavn for nuværende og kommende generationer; der henviser til, at klimaændringer forværrer de udfordringer, som indfødte befolkninger står over for i øjeblikket, og fører til endnu større kulturel, økonomisk og politisk marginalisering og ulighed;

| U. | der henviser til, at klimaindsatsen er et af de verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget af alle FN's medlemsstater i 2015 som led i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at klimaindsatsen er et af de verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget af alle FN's medlemsstater i 2015 som led i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling;

| V. | der henviser til, at parterne i UNFCCC i 2009 forpligtede sig til at mobilisere 100 mia. USD om året fra 2020, hvilket blev bekræftet på ny i Parisaftalen; der henviser til, at de egentlige løfter fra udviklede lande imidlertid stadig er langt under det kollektive mål; der henviser til, at indvirkninger fra klimaændringer og behov i udviklingslande og navnlig i de mindst udviklede lande og små østater under udvikling er steget; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at parterne i UNFCCC i 2009 forpligtede sig til at mobilisere 100 mia. USD om året fra 2020, hvilket blev bekræftet på ny i Parisaftalen; der henviser til, at de egentlige løfter fra udviklede lande imidlertid stadig er langt under det kollektive mål; der henviser til, at indvirkninger fra klimaændringer og behov i udviklingslande og navnlig i de mindst udviklede lande og små østater under udvikling er steget;

| W. | der henviser til, at FN's Udviklingsprogram skønner, at der vil være behov for 140-300 mia. USD om året i 2030 til at dække behovene for tilpasning alene i udviklingslandene, og at beløbet vil stige til 280-500 mia. USD om året i 2050 (12); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at FN's Udviklingsprogram skønner, at der vil være behov for 140-300 mia. USD om året i 2030 til at dække behovene for tilpasning alene i udviklingslandene, og at beløbet vil stige til 280-500 mia. USD om året i 2050 (12);

| X. | der henviser til, at den uheldige etårige forsinkelse i forbindelse med partskonferencen under UNFCCC og biodiversitetskonventionen (CBD) i 2020 som følge af covid-19-udbruddet giver en enestående mulighed for at skifte fra en reaktiv model til en proaktiv og forebyggende model og i sidste ende skabe den gennemgribende forandring, der er behov for; der henviser til, at nye videnskabelige fremskridt bør præge og styrke forbindelserne mellem både internationale dagsordener og deres gennemførelse på nationalt plan; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at den uheldige etårige forsinkelse i forbindelse med partskonferencen under UNFCCC og biodiversitetskonventionen (CBD) i 2020 som følge af covid-19-udbruddet giver en enestående mulighed for at skifte fra en reaktiv model til en proaktiv og forebyggende model og i sidste ende skabe den gennemgribende forandring, der er behov for; der henviser til, at nye videnskabelige fremskridt bør præge og styrke forbindelserne mellem både internationale dagsordener og deres gennemførelse på nationalt plan;

| Y. | der henviser til, at klimakrisen ikke er forsvundet, selv om verden i øjeblikket arbejder på at håndtere de vedvarende konsekvenser af covid-19-pandemien; der henviser til, at den økonomiske genopretning bør anvendes som en enestående mulighed til at fremskynde omstillingen til klimaneutralitet og bane vejen mod de 1,5 oC ved at udvikle en socioøkonomisk model, der er forenelig med klodens begrænsninger, kanalisere investeringer over i genopretning af naturlige økosystemer og derved styrke økosystemernes tilpasningsevne samt til prioriterede områder såsom energieffektivitet, bæredygtig fødevareproduktion, vedvarende energiteknologier, innovative og bæredygtige nulemissionsteknologier samt den fornødne relaterede infrastruktur og lede investeringer væk fra aktiviteter, der er skadelige for klimaet og miljøet, ved at strømline princippet om ikke at gøre væsentlig skade i alle investeringsbeslutninger; der henviser til, at man i denne omstillingsproces skal tage behørigt hensyn til regionernes forskellige behov og kapacitet samt overholde princippet om en retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at klimakrisen ikke er forsvundet, selv om verden i øjeblikket arbejder på at håndtere de vedvarende konsekvenser af covid-19-pandemien; der henviser til, at den økonomiske genopretning bør anvendes som en enestående mulighed til at fremskynde omstillingen til klimaneutralitet og bane vejen mod de 1,5 oC ved at udvikle en socioøkonomisk model, der er forenelig med klodens begrænsninger, kanalisere investeringer over i genopretning af naturlige økosystemer og derved styrke økosystemernes tilpasningsevne samt til prioriterede områder såsom energieffektivitet, bæredygtig fødevareproduktion, vedvarende energiteknologier, innovative og bæredygtige nulemissionsteknologier samt den fornødne relaterede infrastruktur og lede investeringer væk fra aktiviteter, der er skadelige for klimaet og miljøet, ved at strømline princippet om ikke at gøre væsentlig skade i alle investeringsbeslutninger; der henviser til, at man i denne omstillingsproces skal tage behørigt hensyn til regionernes forskellige behov og kapacitet samt overholde princippet om en retfærdig omstilling;

| Z. | der henviser til, at »systemisk ændring« ifølge Det Europæiske Miljøagentur betyder en grundlæggende, transformativ og tværgående ændring, som indebærer store skift og omlægning af systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer samt af vidensystemer og styringstilgange; der henviser til, at dette i relation til centrale samfundssystemer betyder nytænkning af ikke blot teknologier og produktionsprocesser, men også af forbrugsmønstre og levemåder med sigte på mere bæredygtige alternativer, der eksempelvis fokuserer på trivsel og modstandsdygtighed (13); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at »systemisk ændring« ifølge Det Europæiske Miljøagentur betyder en grundlæggende, transformativ og tværgående ændring, som indebærer store skift og omlægning af systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer samt af vidensystemer og styringstilgange; der henviser til, at dette i relation til centrale samfundssystemer betyder nytænkning af ikke blot teknologier og produktionsprocesser, men også af forbrugsmønstre og levemåder med sigte på mere bæredygtige alternativer, der eksempelvis fokuserer på trivsel og modstandsdygtighed (13);

| AA. | der henviser til, at naturbaserede løsninger og tilgange, der er baseret på økosystemer, har potentialet til at kunne skabe en stærk politisk forbindelse mellem UNFCCC, CBD og den anden Riokonvention om ørkendannelse, hvilket vil give formandskaberne og sekretariaterne for alle tre aftaler en mulighed for at samarbejde om at imødegå klimaændringer og tab af biodiversitet på en integreret og kohærent måde; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at naturbaserede løsninger og tilgange, der er baseret på økosystemer, har potentialet til at kunne skabe en stærk politisk forbindelse mellem UNFCCC, CBD og den anden Riokonvention om ørkendannelse, hvilket vil give formandskaberne og sekretariaterne for alle tre aftaler en mulighed for at samarbejde om at imødegå klimaændringer og tab af biodiversitet på en integreret og kohærent måde;

| AB. | der henviser til, at den europæiske grønne pagt og planen for NextGenerationEU er en enestående mulighed for at styrke EU's økonomi og gøre den mere innovativ, konkurrencedygtig og fremtidsorienteret, hvorved det bliver muligt at få et europæisk lederskab inden for grøn økonomi og udvikling den europæiske sociale model og sociale markedsøkonomi; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at den europæiske grønne pagt og planen for NextGenerationEU er en enestående mulighed for at styrke EU's økonomi og gøre den mere innovativ, konkurrencedygtig og fremtidsorienteret, hvorved det bliver muligt at få et europæisk lederskab inden for grøn økonomi og udvikling den europæiske sociale model og sociale markedsøkonomi;

| AC. | der henviser til, at klimarelaterede risici for sundhed, livsgrundlag, fødevaresikkerhed, vandforsyning og økonomisk vækst anslås at være meget større med en global opvarmning på 2 oC; der henviser til, at begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC sammenlignet med 2 oC anslås at ville kunne mindske indvirkningerne på land-, ferskvands- og kystøkosystemer og bevare flere af deres tjenester til menneskers brug; der henviser til, at det som følge heraf er afgørende, at der efterstræbes foranstaltninger, som kan begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at klimarelaterede risici for sundhed, livsgrundlag, fødevaresikkerhed, vandforsyning og økonomisk vækst anslås at være meget større med en global opvarmning på 2 oC; der henviser til, at begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC sammenlignet med 2 oC anslås at ville kunne mindske indvirkningerne på land-, ferskvands- og kystøkosystemer og bevare flere af deres tjenester til menneskers brug; der henviser til, at det som følge heraf er afgørende, at der efterstræbes foranstaltninger, som kan begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau;

| AD. | der henviser til, at det er afgørende, at EU udviser lederskab ved at gå forrest for at inddrage tredjelande i kampen mod klimaændringer og derved hæve niveauet for den globale klimaambition; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det er afgørende, at EU udviser lederskab ved at gå forrest for at inddrage tredjelande i kampen mod klimaændringer og derved hæve niveauet for den globale klimaambition;

| AE. | der henviser til, at EU skal anerkende og handle i henhold til sit ansvar for historiske drivhusgasemissioner og udviklingskløften mellem det globale nord og det globale syd; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU skal anerkende og handle i henhold til sit ansvar for historiske drivhusgasemissioner og udviklingskløften mellem det globale nord og det globale syd;

| AF. | der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastslås, at det med henblik på at kunne bekæmpe truslen fra klimaændringer er afgørende, at finansielle strømme ledes i retning af lave drivhusgasemissioner og klimarobust udvikling; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastslås, at det med henblik på at kunne bekæmpe truslen fra klimaændringer er afgørende, at finansielle strømme ledes i retning af lave drivhusgasemissioner og klimarobust udvikling;

| AG. | der henviser til, at borgeres bevidstgørelse og inddragelse i klimaindsatsen er stigende; der henviser til, at borgere forlanger mere handling fra regeringer og ambitiøse foranstaltninger til at imødegå klimaændringer; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at borgeres bevidstgørelse og inddragelse i klimaindsatsen er stigende; der henviser til, at borgere forlanger mere handling fra regeringer og ambitiøse foranstaltninger til at imødegå klimaændringer;

| AH. | der henviser til, at den anden forpligtelsesperiode for Kyotoprotokollen sluttede den 31. december 2020; der henviser til, at retningslinjerne for, hvordan emissionsreduktionerne fra aktiviteter under CDM-mekanismen skal anskues efter den 31. december 2020, blev udskudt; der henviser til, at der er blevet indført midlertidige foranstaltninger for at forlænge aktiviteterne under CDM-mekanismen til efter 2020; der henviser til, at mødet mellem parterne til Kyotoprotokollen er fastsat til at blive afholdt sammen med COP26 i Glasgow; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at den anden forpligtelsesperiode for Kyotoprotokollen sluttede den 31. december 2020; der henviser til, at retningslinjerne for, hvordan emissionsreduktionerne fra aktiviteter under CDM-mekanismen skal anskues efter den 31. december 2020, blev udskudt; der henviser til, at der er blevet indført midlertidige foranstaltninger for at forlænge aktiviteterne under CDM-mekanismen til efter 2020; der henviser til, at mødet mellem parterne til Kyotoprotokollen er fastsat til at blive afholdt sammen med COP26 i Glasgow;

1.

minder om, at klimaændringerne og tab af biodiversitet er blandt de største udfordringer for menneskeheden, og at alle regeringer i hele verden er nødt til at gøre deres yderste for at bekæmpe dem uden tøven; understreger, at internationalt samarbejde, inddragelse af ikkestatslige aktører, solidaritet og sammenhængende foranstaltninger, der underbygges af videnskab og et vedvarende tilsagn om at øge ambitionerne er nødvendigt, hvis vi skal kunne leve op til vores kollektive ansvar for at begrænse den globale opvarmning og forhindre tab af biodiversitet og dermed beskytte hele kloden og alles trivsel; bemærker i denne henseende opfordringen fra FN's generalsekretær António Guterres, hvor han indtrængende opfordrer alle regeringer i verden til at erklære klimamæssig undtagelsestilstand, indtil verden har opnået klimaneutralitet;

2.

udtrykker bekymring over konklusionerne i UNEP's 2020-rapport om emissionskløften, navnlig at de forventede emissioner i henhold til de forelagte ubetingede nationalt bestemte bidrag, hvis de gennemføres fuldt ud, til trods for en midlertidig reduktion af CO2-emissionerne som følge af covid-19-pandemien, efterlader verden på vej mod en temperaturstigning på 3,2 oC; glæder sig over de i 2021 offentliggjorte ajourføringer af NDC, hvori klimaambitionerne er blevet forhøjet; bemærker imidlertid med bekymring, at disse bidrag fortsat ikke vil være tilstrækkelige til at få emissionerne på rette vej mod at nå Parisaftalens mål; er foruroliget over UNFCCC's sammenfattende NDC-rapport fra september 2021, hvori det blev konstateret, at alle NDC'er indsendt inden den 30. juli 2021 taget under ét medfører en betydelig forøgelse af de globale drivhusgasemissioner i 2030 sammenlignet med 2010 — omkring 16 %; fremhæver, at vejen mod 1,5 oC ifølge IPCC i praksis betyder globale emissionsreduktioner på mindst 45 % inden 2030 sammenlignet med 2010-niveauerne;

3.

minder om en nylig afgørelse fra en forfatningsdomstol, som fastslog, at beskyttelsen af klimaet ikke er en politisk skønsbeføjelse, og at forfatningens bestemmelse om miljøbeskyttelse pålægger staten en forfatningsmæssig pligt til at opnå klimaneutralitet;

4.

understreger, at en grøn genopretning efter pandemien ifølge UNEP's 2020-rapport om emissionskløften vil kunne reducere drivhusgasemissionerne med ca. 25 % inden 2030 og bringe dem inden for et emissionsniveau, der giver 66 % chance for at holde temperaturerne under 2 oC, men stadig ikke er nok til at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC; understreger derfor, at genopretningsforanstaltninger i høj grad kan påvirke, hvorvidt målene i Parisaftalen opfyldes; opfordrer regeringerne til at træffe alle foranstaltninger for at gennemføre en grøn genopretning og samtidig styrke deres løfter i overensstemmelse med Parisaftalens mål og i denne sammenhæng styrke deres nationalt bestemte bidrag inden COP26 gennem indførelse af videnskabeligt baserede politikker; understreger, at gennemførelsen af temperaturmålene i Parisaftalen ifølge den seneste forskning er udtryk for en »økonomisk optimal« klimapolitik (14);

5.

glæder sig over G7's tilsagn om at gøre en ambitiøs og fremskyndet indsats for at reducere emissionerne med henblik på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC (15); minder om, at dette vil medføre talrige sidegevinster for miljøet, økonomien, samfundet og folkesundheden; fremhæver det stigende antal lande, der forpligter sig til nettonulemissionsmål inden midten af århundredet; understreger imidlertid, at disse tilsagn hurtigst mulig skal omsættes til stærke kortsigtede politikker, tiltag og finansielle ressourcer i form af højere klimamål for 2030 i deres reviderede NDC'er, som skal indsendes inden COP26, således at de globale emissioner kan toppe hurtigst mulig; opfordrer indtrængende G20 til at indtage en ledende rolle i forbindelse med at hæve både den kortsigtede og langsigtede ambition;

6.

glæder sig over, at de største globale økonomier fem år efter Parisaftalens ikrafttræden konkurrerer om at opnå klimaneutralitet; henleder opmærksomheden på, at tilsagn om kulstofneutralitet skal understøttes af langsigtede strategier, som indgives til UNFCCC; understreger behovet for at omsætte disse tilsagn til effektive foranstaltninger og politikker på alle niveauer og på tværs af alle sektorer;

7.

fremhæver betydningen af at udfase alle fossile brændstoffer hurtigst muligt; anerkender konklusionerne i Det Internationale Energiagenturs rapport med titlen »Net Zero by 2050«, som viser et brat fald i efterspørgslen efter fossile brændstoffer, hvilket fjerner behovet for investeringer i nye forsyninger af fossile brændstoffer, og viser, at det, såfremt målet på 1,5 oC skal nås, kræves, at ingen nye olie- og gasfelter godkendes, og at ingen nye kulminer bygges og ingen eksisterende udvides fra 2021; støtter G7's tilsagn om at afslutte finansieringen af kul uden CO2-kompensation ved udgangen af 2021; opfordrer G7-landene til at foregå med et godt eksempel i energiomstillingen og indstille alle nye investeringer i udvinding af fossile brændstoffer; støtter, at formandskabet for COP26, Det Forenede Kongerige og Powering Past Coal Alliance skal søge at nå til enighed om at indstille opførelsen af alle nye kulfyrede kraftværker uden CO2-kompensation; anerkender, at fossile brændstoffer ikke har nogen langsigtet rolle i EU's energimix, og opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at vedtage nationale planer for at udfase alle fossile brændstoffer hurtigst mulig for at opnå klimaneutralitet senest i 2050;

8.

støtter udtrykkeligt Danmarks og Costa Ricas initiativ til at skabe en alliance af lande, der er villige til at udfase olie- og gasproduktionen og standse udstedelsen af tilladelser til at søge efter nye forekomster; minder om konklusionerne i Det Internationale Energiagenturs rapport med titlen »Net zero in 2050 — A Roadmap for the Global Energy Sector«, som bekræfter, at sådanne foranstaltninger er nødvendige for at nå 1,5 oC-målet;

9.

minder om, at alle parter bør bringe finansielle strømme — offentlige og private, nationale og internationale — i overensstemmelse med en 1,5 oC-vej og en klimarobust udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen til som led i den kommende klima- og energipakke, der skal offentliggøres den 14. december 2021, at foretage en omfattende gennemgang af den nuværende situation vedrørende Unionens og medlemsstaternes overholdelse af artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at lukke eventuelle huller;

10.

udtrykker dyb bekymring over den stigende globale interesse i de fossile brændstoflagre i Arktis, som er mere tilgængelige, efterhånden som havisdækket mindskes på grund af klimaændringer; understreger den arktiske naturs sårbarhed og de omfattende udfordringer ved at skulle rense økosystemet op efter olieudslip fra udblæsning, lækager i rørledninger eller skibsulykker; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at opfordre til et moratorium mod offshore-olieefterforskning i Arktis;

11.

understreger behovet for at genetablere internationale koalitioner for at opnå et højambitiøst resultat med høj miljømæssig integritet på COP26; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med store udledere, klimamæssigt sårbare lande, transatlantiske partnere og det kommende britiske formandskab for COP26 om at fremlægge politiske forslag på konferencen til, hvordan lande bør fremme handlinger for at lukke ambitionskløften og holde den globale opvarmning under 1,5 oC; opfordrer EU til at udvide sin diplomatiske rækkevidde og opbygge alliancer med udviklingslandene og de mest sårbare lande med henblik på at agere brobygger mellem udviklede lande og udviklingslande, hvilket historisk set har været afgørende for at opnå de mest ambitiøse resultater på partskonferencerne;

12.

glæder sig over, at præsident Biden har truffet foranstaltninger for at få USA med i Parisaftalen igen på sin første dag i præsidentembedet og hans tilsagn om at halvere USA's drivhusgasudledninger i 2030 sammenlignet med 2005-niveauet og sigte mod kulstofneutralitet inden 2050; forventer, at dette efterfølges af rettidige konkrete politiske foranstaltninger og finansielle strømme med henblik på at opfylde USA's forpligtelser; understreger betydningen af partnerskabet mellem EU og USA for opnåelsen af målene i Parisaftalen; fremhæver, at bekæmpelse af klimaændringer, miljøforringelse og tab af biodiversitet samt fremme af grøn vækst og beskyttelse af vores have er i centrum for den nye fælles transatlantiske dagsorden, og at EU og USA i fællesskab har givet tilsagn om at gøre alt for at sikre, at en begrænsning af den globale temperatur på 1,5 oC holdes inden for rækkevidde; anerkender præsident Bidens indsats for at hæve den globale ambition ved at afholde ledernes klimatopmøde i april 2021;

13.

påpeger, at Kina er verdens andenstørste økonomi og det land, der samlet set har de højeste drivhusgasemissioner; anerkender Beijings velvilje over for at tjene som en konstruktiv kraft i globale klimaforhandlinger; bemærker imidlertid med betydelig bekymring landets fortsatte store afhængighed af kul og opfordrer regeringen i Beijing til at presse yderligere på med og fremskynde den grønne omstilling i landet, da det er et afgørende element for at garantere opfyldelsen af de globale målsætninger i Parisaftalen; bemærker præsident Xi Jinpings offentliggjorte erklæring i september 2020, hvori han anførte, at Kinas CO2-emissioner vil toppe inden 2030, og at landet vil opnå kulstofneutralitet inden 2060; understreger, at disse tilsagn bør dække alle drivhusgasemissioner; forventer yderligere tilsagn og konkrete politiske foranstaltninger og tilpassede finansielle strømme med henblik på at opfylde disse tilsagn;

14.

fremhæver, at underliggende årsager til pandemier ifølge IPBES er de samme globale miljøændringer, som ligger til grund for tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelse, udvidelse og intensivering af landbrug og handel med vilde dyr og planter samt forbrug og andre drivkræfter; understreger, at pandemien har vist betydningen af One Health-princippet og princippet om sundhed i alle politikker i den politiske beslutningstagning, og at der er behov for gennemgribende forandringer; minder om, at præamblen til Parisaftalen fastsætter »retten til sundhed« som en central menneskerettighed; understreger, at det i artikel 4, stk. 1, litra f), i UNFCCC hedder, at »alle medlemsstaterne bør anvende passende metoder, f.eks. konsekvensanalyser, som udformes og fastsættes på nationalt plan, med henblik på at minimere de negative følger for økonomien, folkesundheden og kvaliteten af miljøet af projekter eller foranstaltninger, der træffes for at afbøde eller tilpasse sig til klimaændringerne«; mener, at sundhed bør medtages i de nationale tilpasningsplaner og nationale meddelelser til UNFCCC;

15.

fremhæver, at opnåelse af målsætningerne i Parisaftalen og dens mål om klimaneutralitet kræver omfattende investeringer og en hidtil uset omstilling i alle sektorer i vores økonomier; mener, at denne omstilling til en ny og bæredygtig økonomisk model alene kan opnås, hvis den garanterer en retfærdig omstilling, der kombinerer social og økologisk fremgang, forbedrer menneskers trivsel og ikke lader nogen i stikken;

COP26 i Glasgow

COP26 i Glasgow

16.

beklager de manglende fremskridt på COP25 i Madrid i 2019 og manglen på tilsagn og gennemsigtighed fra visse parters side; beklager, at færdiggørelsen af regelsættet i Parisaftalen blev udsat til en efterfølgende COP, og at resultatet af drøftelserne om tab og skade kunne have været mere ambitiøst; anerkender på trods af de organisatoriske vanskeligheder de fremskridt, der er gjort inden for vigtige aspekter såsom fremme af den sociale dimension i klimadagsordenen og massemobilisering af ikkestatslige aktører;

17.

understreger, at det er vigtigt, at COP26 skaber en konsensus om den nødvendige klimaindsats og ambitionen om at opnå global klimaneutralitet inden midten af århundredet samt robuste politiske foranstaltninger på kort og mellemlang sigt;

18.

opfordrer alle UNFCCC-parter til i samarbejde med regioner og ikkestatslige aktører, navnlig civilsamfundet, at bidrage konstruktivt til den proces, der leder op til COP26, hvor de nationalt bestemte bidrag skal styrkes, så det sikres, at bidragene er forenelige med Parisaftalens langsigtede temperaturmål og den bedste tilgængelige videnskab, og at de afspejler parternes højest mulige ambitionsniveau; understreger, at alle parter, eftersom de nuværende tilsagn ikke er tilstrækkelige til at nå aftalens mål, og eftersom de globale drivhusgasemissioner skal toppe så hurtigt som muligt og derefter reduceres drastisk, bør optrappe deres indsats og ajourføre deres nationalt bestemte bidrag i overensstemmelse med målene i Parisaftalen, og opfordrer navnlig EU og alle G20-landene til at udvise lederskab i denne henseende og til også forpligte sig til at opnå klimaneutralitet senest i 2050;

19.

fremhæver, at emissioner fra den rigeste 1 % af den globale befolkning ifølge UNEP's 2020-rapport om emissionskløften er mere end dobbelt så høje som den kombinerede andel fra de fattigste 50 %; bemærker, at yderligere forskning (16) antyder, at de rigeste 10 % af EU-borgerne var ansvarlige for næsten en tredjedel af EU's samlede forbrugsemissioner mellem 1990 og 2015, og at de samlede årlige forbrugsemissioner fra de fattigste 50 % af EU-borgerne i samme periode faldt med 24 %, mens emissionerne fra de rigeste 10 % steg med 3 %; understreger behovet for fuldt ud at håndtere retfærdighed i forbindelse med gennemførelsen af Parisaftalen og for, at Unionen sætter en stopper for og drastisk reducerer emissioner, mens der ydes støtte til de fattigste husholdninger for at sikre en retfærdig omstilling;

20.

opfordrer Kommissionen til at interagere med andre store udledere af CO2 for at oprette en international klimaklub, som består af lande, der går forrest mod klimaneutralitet, og som har fælles mål om at reducere drivhusgasemissioner, opnå klimaneutralitet senest i 2050, fastsætte en definition for ensartede standarder for målingen af emissioner og sammenlignelige eksplicitte og implicitte CO2-priser i energi- og industrisektorer og for at beskytte lande, der er villige til at gennemføre klimabeskyttelsesforanstaltninger, mod ulemperne ved international konkurrence ved hjælp af en fælles grænsetilpasningsmekanisme;

21.

fremhæver behovet for at stræbe efter styrkede og koordinerede sektorbestemte dekarboniseringsforanstaltninger via ensretning af mål og samarbejde mellem parter og andre aktører; opfordrer parterne til at styrke Marrakeshpartnerskabet for globale klimaforanstaltninger som grundlag for ikkestatslige aktører og subnationale regeringer til omgående at træffe klimaforanstaltninger, der er baseret på videnskab og højambitiøse mål, og til at fremme fælles læring på tværs af lokale myndigheder, geografiske områder og sektorer for at fremskynde handling og understøtte den politiske beslutningstagning i retning mod målene i Parisaftalen;

22.

fremhæver behovet for, at COP26 løser de udestående punkter i Parisaftalens arbejdsprogram med henblik på at fokusere på de kommende fem år i den fremtidige udvikling og styrkelsen af dens gennemførelse og operationalisering; opfordrer indtrængende alle parter til at afklare udestående spørgsmål vedrørende færdiggørelsen af Parisaftalens fælles regelsæt, navnlig om gennemsigtighed, fælles tidsrammer og samarbejdsmekanismer i henhold til artikel 6 med henblik på at sikre gennemsigtighed og en stærk miljømæssig integritet og opnå det højeste ambitionsniveau;

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at slå til lyd for strenge og solide internationale regler vedrørende artikel 6 i Parisaftalen på grundlag af San José-principperne; fremhæver navnlig behovet for at tilskynde til internationalt samarbejde og samtidig undgå alle former for dobbelttælling for at sikre den miljømæssige integritet ved hjælp af reelle, yderligere, målbare, permanente og uafhængigt verificerede emissionsreduktioner, sikre, at ingen enheder, der er udstedt i henhold til Kyotoprotokollen, kan medregnes i eksisterende og fremtidige nationalt bestemte bidrag, og garantere beskyttelsen af menneskerettighederne; gentager sin støtte til at anvende en andel af indtægterne fra artikel 6-mekanismerne til finansiering af tilpasningsfonden; støtter en aftale om en femårig tidsramme og opfordrer EU til at vedtage en holdning til støtte for en aftale om en femårig fælles tidsramme for at fremskynde tempoet for klimaindsatsen;

24.

opfordrer til operationalisering af den udvidede gennemsigtighedsramme, som opretholder principperne om gennemsigtighed, rigtighed, konsistens, sammenlignelighed og fuldstændighed;

25.

understreger, at mennesker påvirkes af klimaændringer på forskellige måder på grundlag af faktorer såsom køn, alder, handicap, etnicitet og fattigdom, og at nuværende uligheder, der er baseret på en persons køn, kan øge den pågældendes sårbarhed over for uundgåelige indvirkninger fra klimaændringer, herunder naturlige farer; glæder sig derfor over vedtagelsen af det udvidede Limaarbejdsprogram for køn og kønshandlingsplanen på COP25 i Madrid og opfordrer til en hurtig gennemførelse heraf; mener, at omstillingen til et bæredygtigt samfund skal ske på en inkluderende, retfærdig og lige måde, og at kønsbalancen og styrkelsen af kvinders og pigers stilling er centrale elementer i denne omstilling; understreger behovet for mere effektiv kønsmainstreaming i alle relevante delmål og mål; gentager sin opfordring til Kommissionen om at udforme en konkret handlingsplan for opfyldelse af forpligtelserne i den nye ligestillingshandlingsplan og til at oprette et permanent EU-knudepunkt for kønsspørgsmål og klimaændringer med tilstrækkelige budgetressourcer til at gennemføre og overvåge en kønsansvarlig klimaindsats i EU og på globalt plan (17); mener, at dette bør fungere som et eksempel for andre parter og få dem til at vedtage lignende foranstaltninger;

26.

glæder sig over, at parterne i stigende grad tager hensyn til køn i deres NDC'er og opfordrer alle parter til at vedtage kønsorienterede og socialt retfærdige NDC'er og klimafinansiering med henblik på at opnå klimaretfærdighed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge samhørigheden mellem støtte til køn og klima via instrumenter for foranstaltninger udadtil og via Den Europæiske Investeringsbank (EIB), herunder ved at øge kvinders og kvindeorganisationers deltagelse i forvaltning og beslutningstagning, deres adgang til finansiering og til programmer, som støtter kvinders rolle i klimaforvaltning, og navnlig sektorer såsom landbrug og skovbrug med særligt fokus på indfødte kvinder;

27.

er bekymret over den potentielle indvirkning af rejserestriktioner og andre restriktioner i forbindelse med covid-19 på en retfærdig og afbalanceret deltagelse i COP26; opfordrer det britiske COP26-formandskab til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre en bred og inkluderende deltagelse under fuld overholdelse af sundhedsforanstaltningerne; mener, at man bør gøre alt for at sikre, at alle udviklingslande, navnlig de mindst udviklede lande og små østater under udvikling, kan deltage i COP26, og opfordrer det britiske formandskab til at fjerne hindringer for deltagelsen, der hænger sammen med pandemien;

28.

minder om, at det er vigtigt, at alle lande inddrages i UNFCCC's beslutningsprocesser; understreger, at den nuværende beslutningsproces inden for UNFCCC bør forbedres for i højere grad at inddrage delegerede fra fattige og sårbare lande; gentager sin opfordring til EU's delegation ved partskonferencerne til at styrke interaktionen med delegerede fra sårbare lande;

29.

gentager sin støtte til indførelsen af en specifik politik for interessekonflikter som en del af UNFCCC og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå forrest i denne proces;

30.

mener, at EU har et historisk ansvar for at være den mest ambitiøse underskriver af Parisaftalen, både i kraft af dets egne forpligtelser og i kraft af dets bistand til andre, og bør erkende og handle ud fra sit klima- og miljøpolitiske ansvar ved at gå forrest med et troværdigt eksempel; minder om princippet om »fælles, men differentieret ansvar og respektive kapaciteter«, som giver Unionen og medlemsstaterne et særligt ansvar samt kapacitet til at handle;

En ambitiøs EU-klimapolitik og en langsigtet vision

En ambitiøs EU-klimapolitik og en langsigtet vision

| 31. | fremhæver vedtagelsen af den europæiske klimalov; forventer, at den europæiske grønne pagt og navnlig lovgivningspakken »Fit for 2030« vil levere de nødvendige foranstaltninger, således at EU og dets medlemsstater er fuldt ud på linje med Parisaftalen; anser det for yderst vigtigt, at EU går foran med et godt eksempel og sender et klart budskab på COP26 om, at det er rede til at øge sit NDC og bidrag til Parisaftalen, og opfordrer til samme grad af engagement fra de andre parters side; |
| --- | --- |

31.

fremhæver vedtagelsen af den europæiske klimalov; forventer, at den europæiske grønne pagt og navnlig lovgivningspakken »Fit for 2030« vil levere de nødvendige foranstaltninger, således at EU og dets medlemsstater er fuldt ud på linje med Parisaftalen; anser det for yderst vigtigt, at EU går foran med et godt eksempel og sender et klart budskab på COP26 om, at det er rede til at øge sit NDC og bidrag til Parisaftalen, og opfordrer til samme grad af engagement fra de andre parters side;

| 32. | fremhæver, at en del af EU tilhører de regioner i verden, der er mest påvirket af klimaændringer; bemærker, at Middelhavsområdet bliver opvarmet 20 % hurtigere end gennemsnittet på verdensplan, og at regionen er et af de primære hotspot for klimaændringer i verden, hvor 250 mio. mennesker skønnes at ville være »vandfattige« i løbet af de næste 20 år (18); understreger, at Middelhavet er ved at blive det hurtigst opvarmede hav i verden (19), hvilket har konsekvenser for vigtige økonomiske sektorer og hele havøkosystemet, da det fører til uoprettelige ændringer i økosystemet og arter; opfordrer EU til straks at handle og samarbejde med sine partnere i Middelhavsområdet om at udvikle ambitiøse tilpasningsforanstaltninger og til at gå forrest i modvirkningsindsatsen; |
| --- | --- |

32.

fremhæver, at en del af EU tilhører de regioner i verden, der er mest påvirket af klimaændringer; bemærker, at Middelhavsområdet bliver opvarmet 20 % hurtigere end gennemsnittet på verdensplan, og at regionen er et af de primære hotspot for klimaændringer i verden, hvor 250 mio. mennesker skønnes at ville være »vandfattige« i løbet af de næste 20 år (18

19

| 33. | understreger, at den europæiske grønne pagts succes er afhængig af effektiv globalisering af pagtens relevante standarder og normer i partnerskaber med tredjelande; minder om Det Europæiske Råds konklusioner fra januar 2021 og Kommissionens målsætning om at styrke Unionens rolle som en global aktør; opfordrer til, at der udvikles en operationel og kohærent diplomatisk strategi for den europæiske grønne pagt forud for det afrikanske COP27; |
| --- | --- |

33.

understreger, at den europæiske grønne pagts succes er afhængig af effektiv globalisering af pagtens relevante standarder og normer i partnerskaber med tredjelande; minder om Det Europæiske Råds konklusioner fra januar 2021 og Kommissionens målsætning om at styrke Unionens rolle som en global aktør; opfordrer til, at der udvikles en operationel og kohærent diplomatisk strategi for den europæiske grønne pagt forud for det afrikanske COP27;

| 34. | understreger betydningen af reelt at reducere EU's miljøfodaftryk for at opfylde vores globale klimatilsagn; bemærker dog, at der ikke findes formelle EU-indikatorer, som måler vores nuværende miljøfodaftryk, og opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur til at vedtage en sådan indikator; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af reelt at reducere EU's miljøfodaftryk for at opfylde vores globale klimatilsagn; bemærker dog, at der ikke findes formelle EU-indikatorer, som måler vores nuværende miljøfodaftryk, og opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur til at vedtage en sådan indikator;

| 35. | gentager sin opfordring til Kommissionen om, efter vedtagelsen af den europæiske klimalov og i lyset af den vigtige rolle, som naturlige kulstofdræn spiller med hensyn til at opnå klimaneutralitet, at fremsætte forslag om et ambitiøst videnskabeligt baseret EU-mål for 2030 for optag af drivhusgasemissioner ved hjælp af naturlige kulstofdræn, som bør være i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030 og fastsat i lovgivningen; minder endvidere om, at en hurtig reduktion af emissioner fortsat skal være en prioritet; |
| --- | --- |

35.

gentager sin opfordring til Kommissionen om, efter vedtagelsen af den europæiske klimalov og i lyset af den vigtige rolle, som naturlige kulstofdræn spiller med hensyn til at opnå klimaneutralitet, at fremsætte forslag om et ambitiøst videnskabeligt baseret EU-mål for 2030 for optag af drivhusgasemissioner ved hjælp af naturlige kulstofdræn, som bør være i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030 og fastsat i lovgivningen; minder endvidere om, at en hurtig reduktion af emissioner fortsat skal være en prioritet;

| 36. | understreger behovet for at integrere klimaambitioner i alle EU's politikker; opfordrer indtrængende Kommissionen til at ajourføre den måde, hvorpå den foretager konsekvensanalyser på tværs af alle EU's politikområder, for at sikre fuld gennemførelse af artikel 6, stk. 4, i den europæiske klimalov; anser i denne henseende de nye initiativer i den seneste meddelelse med titlen »Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« (20), navnlig inddragelsen af en analyse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i konsekvensanalyserne, for at være et første skridt i denne retning; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for at integrere klimaambitioner i alle EU's politikker; opfordrer indtrængende Kommissionen til at ajourføre den måde, hvorpå den foretager konsekvensanalyser på tværs af alle EU's politikområder, for at sikre fuld gennemførelse af artikel 6, stk. 4, i den europæiske klimalov; anser i denne henseende de nye initiativer i den seneste meddelelse med titlen »Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« (20

| 37. | fremhæver den centrale rolle, som vedvarende energi og energieffektivitet spiller i omstillingen til en klimaneutral økonomi; anerkender fremskridtene med udbygningen af vedvarende energikilder; tager Kommissionens forslag om revision af direktivet om vedvarende energi under Fit for 55-pakken til efterretning og understreger betydningen af at hæve målene for vedvarende energi og energieffektivitet for at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og opfylde Parisaftalen ved at udnytte mulighederne ved de aktuelle faldende omkostninger til vedvarende energi og oplagringsteknologier; |
| --- | --- |

37.

fremhæver den centrale rolle, som vedvarende energi og energieffektivitet spiller i omstillingen til en klimaneutral økonomi; anerkender fremskridtene med udbygningen af vedvarende energikilder; tager Kommissionens forslag om revision af direktivet om vedvarende energi under Fit for 55-pakken til efterretning og understreger betydningen af at hæve målene for vedvarende energi og energieffektivitet for at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og opfylde Parisaftalen ved at udnytte mulighederne ved de aktuelle faldende omkostninger til vedvarende energi og oplagringsteknologier;

| 38. | bemærker Kommissionens forslag om en revision af rammerne for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) under Fit for 55-pakken og understreger betydningen af at øge de naturlige dræn, tilskynde til økosystembaserede løsninger under hensyntagen til forskellige økosystemers værdi for biodiversiteten samt den mængde kulstof, der fortsat fjernes og oplagres for at opnå klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

38.

bemærker Kommissionens forslag om en revision af rammerne for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) under Fit for 55-pakken og understreger betydningen af at øge de naturlige dræn, tilskynde til økosystembaserede løsninger under hensyntagen til forskellige økosystemers værdi for biodiversiteten samt den mængde kulstof, der fortsat fjernes og oplagres for at opnå klimaneutralitet senest i 2050;

| 39. | vurderer, at klimapolitikker og relaterede energipolitikker bør afspejle den nyeste videnskab om økosystemer og forskellige kulstofpuljer samt deres sande værdi for modvirkningen af og tilpasningen til klimaændringer; er af den opfattelse, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange samt genopretning og bevarelse af økosystemer og biologisk mangfoldighed er afgørende katalysatorer for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; opfordrer til flere data for områder i og uden for kulstof- og artsrige økosystemer og for kvaliteten af bevaringsforvaltning, beskyttelses- og genopretningsforanstaltninger med henblik på at træffe informerede beslutninger om genopretningsprioriteter samt om foranstaltninger og politikker for bekæmpelse af klimaændringer og tab af biodiversitet; |
| --- | --- |

39.

vurderer, at klimapolitikker og relaterede energipolitikker bør afspejle den nyeste videnskab om økosystemer og forskellige kulstofpuljer samt deres sande værdi for modvirkningen af og tilpasningen til klimaændringer; er af den opfattelse, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange samt genopretning og bevarelse af økosystemer og biologisk mangfoldighed er afgørende katalysatorer for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; opfordrer til flere data for områder i og uden for kulstof- og artsrige økosystemer og for kvaliteten af bevaringsforvaltning, beskyttelses- og genopretningsforanstaltninger med henblik på at træffe informerede beslutninger om genopretningsprioriteter samt om foranstaltninger og politikker for bekæmpelse af klimaændringer og tab af biodiversitet;

| 40. | understreger, at disse klimapolitikker skal efterstræbes i overensstemmelse med princippet om en retfærdig omstilling og forureneren betaler-princippet ved at udfase alle miljøskadelige subsidier i tæt samarbejde med alle interessenter, herunder civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og den private sektor, idet man sikrer, at ingen lades i stikken; mener derfor, at et styrket og mere gennemsigtigt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og større inddragelse af civilsamfundet på lokalt, regionalt og nationalt plan og EU-plan er absolut nødvendige forudsætninger for at opnå kulstofneutralitet i alle samfundssektorer på en retfærdig, inklusiv og socialt bæredygtig måde; minder om, at artikel 10 i den europæiske klimalov tilvejebringer værktøjer til at oprette sektorbestemte indikative frivillige køreplaner for dekarbonisering i de mest udledende sektorer i EU, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at interagere med disse sektorer med sigte på at fremme disse køreplaner; |
| --- | --- |

40.

understreger, at disse klimapolitikker skal efterstræbes i overensstemmelse med princippet om en retfærdig omstilling og forureneren betaler-princippet ved at udfase alle miljøskadelige subsidier i tæt samarbejde med alle interessenter, herunder civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og den private sektor, idet man sikrer, at ingen lades i stikken; mener derfor, at et styrket og mere gennemsigtigt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og større inddragelse af civilsamfundet på lokalt, regionalt og nationalt plan og EU-plan er absolut nødvendige forudsætninger for at opnå kulstofneutralitet i alle samfundssektorer på en retfærdig, inklusiv og socialt bæredygtig måde; minder om, at artikel 10 i den europæiske klimalov tilvejebringer værktøjer til at oprette sektorbestemte indikative frivillige køreplaner for dekarbonisering i de mest udledende sektorer i EU, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at interagere med disse sektorer med sigte på at fremme disse køreplaner;

| 41. | understreger, at foranstaltninger til modvirkning af eller tilpasning til klimaændringer ikke må føre til en forværring af andre aktuelle miljøproblemer eller skabe helt nye i EU eller i tredjelande; gør i den forbindelse opmærksom på de miljømæssige risici, der er forbundet med den voksende efterspørgsel efter visse kritiske råvarer, som er nødvendige for omstillingen til en kulstoffattig økonomi, eller med klima-engineering, og opfordrer Kommissionen til at tage disse risici med i betragtning i sin indsats og forsøge at minimere dem i henhold til forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

41.

understreger, at foranstaltninger til modvirkning af eller tilpasning til klimaændringer ikke må føre til en forværring af andre aktuelle miljøproblemer eller skabe helt nye i EU eller i tredjelande; gør i den forbindelse opmærksom på de miljømæssige risici, der er forbundet med den voksende efterspørgsel efter visse kritiske råvarer, som er nødvendige for omstillingen til en kulstoffattig økonomi, eller med klima-engineering, og opfordrer Kommissionen til at tage disse risici med i betragtning i sin indsats og forsøge at minimere dem i henhold til forsigtighedsprincippet;

| 42. | mener, at en ambitiøs gennemførelse af NextGenerationEU-genopretningspakken i form af bæredygtige politikker tilbyder adskillige fordele i form af at fremme vækst i tider med økonomisk tilbagegang såsom oprettelsen af nye arbejdspladser og tilvejebringer højere kortsigtede finanspolitiske multiplikatorer, fører til større omkostningsbesparelser på lang sigt og er en mulighed for at vise andre nationer fordelene for deres økonomier; tilskynder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at maksimere potentialet af denne pakke med henblik på at støtte den grønne omstilling; |
| --- | --- |

42.

mener, at en ambitiøs gennemførelse af NextGenerationEU-genopretningspakken i form af bæredygtige politikker tilbyder adskillige fordele i form af at fremme vækst i tider med økonomisk tilbagegang såsom oprettelsen af nye arbejdspladser og tilvejebringer højere kortsigtede finanspolitiske multiplikatorer, fører til større omkostningsbesparelser på lang sigt og er en mulighed for at vise andre nationer fordelene for deres økonomier; tilskynder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at maksimere potentialet af denne pakke med henblik på at støtte den grønne omstilling;

| 43. | fremhæver, at bæredygtig økonomisk vækst og udviklingen af nye og grønne teknologier bør støttes, da disse kan tjene som væsentlige drivkræfter for modvirkning af klimaændringer; |
| --- | --- |

43.

fremhæver, at bæredygtig økonomisk vækst og udviklingen af nye og grønne teknologier bør støttes, da disse kan tjene som væsentlige drivkræfter for modvirkning af klimaændringer;

Tilpasning til klimaændringer, tab og skader

Tilpasning til klimaændringer, tab og skader

| 44. | gentager, at tilpasningstiltag er en uundgåelig nødvendighed for alle lande, hvis de skal mindske de negative konsekvenser af klimaændringer mest muligt og opnå modstandsdygtighed over for klimaændringer og bæredygtig udvikling med henvisning til udviklingslandes særlige sårbarhed over for effekten af klimaændringer, især de mindst udviklede lande og små østater under udvikling; opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere tilpasningstiltagene og inddrage lokale myndigheder for fuldt ud at opfylde forpligtelserne under Parisaftalen og sikre, at EU's tilpasningspolitikker matcher EU's globale lederskab inden for modvirkning af klimaændringer; glæder sig i denne forbindelse over EU's nye tilpasningsstrategi, forbindelserne til EU's biodiversitetsstrategi og den nye lovgivningsramme i relation til tilpasning, som er fastsat i den europæiske klimalov, og opfordrer til en ambitiøs gennemførelse heraf, herunder af disses internationale komponenter; |
| --- | --- |

44.

gentager, at tilpasningstiltag er en uundgåelig nødvendighed for alle lande, hvis de skal mindske de negative konsekvenser af klimaændringer mest muligt og opnå modstandsdygtighed over for klimaændringer og bæredygtig udvikling med henvisning til udviklingslandes særlige sårbarhed over for effekten af klimaændringer, især de mindst udviklede lande og små østater under udvikling; opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere tilpasningstiltagene og inddrage lokale myndigheder for fuldt ud at opfylde forpligtelserne under Parisaftalen og sikre, at EU's tilpasningspolitikker matcher EU's globale lederskab inden for modvirkning af klimaændringer; glæder sig i denne forbindelse over EU's nye tilpasningsstrategi, forbindelserne til EU's biodiversitetsstrategi og den nye lovgivningsramme i relation til tilpasning, som er fastsat i den europæiske klimalov, og opfordrer til en ambitiøs gennemførelse heraf, herunder af disses internationale komponenter;

| 45. | understreger, at EU's tilpasningsstrategi, som blev vedtaget af Kommissionen den 24. februar 2021, er udtryk for Kommissionens mål, nemlig at opskalere ressourcer og yderligere mobilisere tilpasningsfinansiering i stor skala, og at der er behov for særlig opmærksomhed for at sikre, at finansielle ressourcer når ud til de mest sårbare samfund i udviklingslande; |
| --- | --- |

45.

understreger, at EU's tilpasningsstrategi, som blev vedtaget af Kommissionen den 24. februar 2021, er udtryk for Kommissionens mål, nemlig at opskalere ressourcer og yderligere mobilisere tilpasningsfinansiering i stor skala, og at der er behov for særlig opmærksomhed for at sikre, at finansielle ressourcer når ud til de mest sårbare samfund i udviklingslande;

| 46. | glæder sig over den i artikel 4 i den europæiske klimalov nye fastsatte lovramme for tilpasning til klimaændringer; understreger, at der er behov for yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger med tydelige mål og milepæle for at øge tilpasningskapaciteten, styrke modstandsdygtigheden og minimere sårbarheden over for klimaændringer; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over den i artikel 4 i den europæiske klimalov nye fastsatte lovramme for tilpasning til klimaændringer; understreger, at der er behov for yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger med tydelige mål og milepæle for at øge tilpasningskapaciteten, styrke modstandsdygtigheden og minimere sårbarheden over for klimaændringer;

| 47. | understreger, at selv om klimaændringer er et globalt problem, vil hver region blive påvirket forskelligt, og at forvaltninger på lokalt niveau derfor oftest er de enheder, der som følge af deres nære tilknytning til befolkninger er bedst egnede til at udvikle tilpasningsstrategier, som kan imødegå problemet; |
| --- | --- |

47.

understreger, at selv om klimaændringer er et globalt problem, vil hver region blive påvirket forskelligt, og at forvaltninger på lokalt niveau derfor oftest er de enheder, der som følge af deres nære tilknytning til befolkninger er bedst egnede til at udvikle tilpasningsstrategier, som kan imødegå problemet;

| 48. | understreger, at grøn infrastruktur bidrager til tilpasning til klimaændringer gennem beskyttelse af naturkapital, bevaring af naturtyper og arter, god økologisk tilstand og forvaltning af vandområder og fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

48.

understreger, at grøn infrastruktur bidrager til tilpasning til klimaændringer gennem beskyttelse af naturkapital, bevaring af naturtyper og arter, god økologisk tilstand og forvaltning af vandområder og fødevaresikkerhed;

| 49. | fremhæver de ødelæggende miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger af ørkendannelse og behovet for fælles tilgange til en passende forebyggelse af og tilpasning til dette fænomen og til håndtering af dette problem; understreger derfor betydningen af adgang til vand, når det gælder modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, eftersom vand i jorden — ud over at muliggøre vækst af planter, der optager og holder på kulstof — forbedrer mikroorganismers livsbetingelser, hvilket øger jordens indhold af organisk materiale og dermed forbedrer dens evne til at optage kulstof; understreger nødvendigheden af at være særlig opmærksom på forvaltning af vandområder i forbindelse med tilpasningen; understreger behovet for en hurtig og fuldstændig gennemførelse af EU's vandrammedirektiv (21) med henblik på at nå dets mål og nå frem til en bedre forvaltning af denne ressource; |
| --- | --- |

49.

fremhæver de ødelæggende miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger af ørkendannelse og behovet for fælles tilgange til en passende forebyggelse af og tilpasning til dette fænomen og til håndtering af dette problem; understreger derfor betydningen af adgang til vand, når det gælder modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, eftersom vand i jorden — ud over at muliggøre vækst af planter, der optager og holder på kulstof — forbedrer mikroorganismers livsbetingelser, hvilket øger jordens indhold af organisk materiale og dermed forbedrer dens evne til at optage kulstof; understreger nødvendigheden af at være særlig opmærksom på forvaltning af vandområder i forbindelse med tilpasningen; understreger behovet for en hurtig og fuldstændig gennemførelse af EU's vandrammedirektiv (21

| 50. | understreger, at anerkendelse af vands reelle værdi og dets rolle i modvirkning af og tilpasning til klimaændringer er afgørende for håndteringen af klimaets påvirkning af vandkvaliteten og opnåelsen af klimaneutralitet; anerkender, at diversificering af vandkilder, vandeffektivitet, cirkulær vandforvaltning, naturbaserede løsninger, digitale løsninger for kontrol, overvågning og analysering af vand samt adgang til drikkevand og sanitet bidrager til at nedbringe forurening og CO2-emissioner; |
| --- | --- |

50.

understreger, at anerkendelse af vands reelle værdi og dets rolle i modvirkning af og tilpasning til klimaændringer er afgørende for håndteringen af klimaets påvirkning af vandkvaliteten og opnåelsen af klimaneutralitet; anerkender, at diversificering af vandkilder, vandeffektivitet, cirkulær vandforvaltning, naturbaserede løsninger, digitale løsninger for kontrol, overvågning og analysering af vand samt adgang til drikkevand og sanitet bidrager til at nedbringe forurening og CO2

| 51. | fremhæver, at præamblen til Parisaftalen anerkender den grundlæggende prioritering af fødevaresikkerhed og af at udrydde hungersnød samt fødevareproduktionssystemers særlige sårbarhed over for de skadelige virkninger af klimaændringer; minder om, at artikel 2, stk. 1, litra b), i UNFCCC fastslår, at en forbedring af tilpasningsevnen over for de skadelige virkninger af klimaændringer og fremme af modstandsdygtigheden over for klimaændringer og en udvikling med lave drivhusgasemissioner bør ske på en måde, der ikke er til fare for fødevareproduktionen; opfordrer alle parter til at tage behørigt hensyn til fødevaresikkerhed i deres nationale tilpasningsplaner; |
| --- | --- |

51.

fremhæver, at præamblen til Parisaftalen anerkender den grundlæggende prioritering af fødevaresikkerhed og af at udrydde hungersnød samt fødevareproduktionssystemers særlige sårbarhed over for de skadelige virkninger af klimaændringer; minder om, at artikel 2, stk. 1, litra b), i UNFCCC fastslår, at en forbedring af tilpasningsevnen over for de skadelige virkninger af klimaændringer og fremme af modstandsdygtigheden over for klimaændringer og en udvikling med lave drivhusgasemissioner bør ske på en måde, der ikke er til fare for fødevareproduktionen; opfordrer alle parter til at tage behørigt hensyn til fødevaresikkerhed i deres nationale tilpasningsplaner;

| 52. | understreger betydningen af en tilgang på systemniveau til vurdering af klimarisici og tilpasningsbehov og -foranstaltninger, der tager højde for flere risici, af behovet for at forbedre parametrene for måling af risikoorienteret tilpasning og af en forbedring af den tekniske og finansielle støtte til landene med henblik på at udvikle bankgodkendte projekter for at få adgang til mere tilpasningsfinansiering; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af en tilgang på systemniveau til vurdering af klimarisici og tilpasningsbehov og -foranstaltninger, der tager højde for flere risici, af behovet for at forbedre parametrene for måling af risikoorienteret tilpasning og af en forbedring af den tekniske og finansielle støtte til landene med henblik på at udvikle bankgodkendte projekter for at få adgang til mere tilpasningsfinansiering;

| 53. | støtter gennemgangen af det globale tilpasningsmål og fremhæver behovet for at omsætte det til målbare resultater, der er baseret på en omfattende risikoforståelse på flere niveauer, tilgængeligheden af konsistente og sammenlignelige data og anvendelsen af kvantitative og kvalitative fremskridt på modstandsdygtighed over tid; |
| --- | --- |

53.

støtter gennemgangen af det globale tilpasningsmål og fremhæver behovet for at omsætte det til målbare resultater, der er baseret på en omfattende risikoforståelse på flere niveauer, tilgængeligheden af konsistente og sammenlignelige data og anvendelsen af kvantitative og kvalitative fremskridt på modstandsdygtighed over tid;

| 54. | opfordrer COP26 til at gøre Santiago-netværket om tab og skader, som COP25 tog initiativet til, fuldt operationelt, således at det effektivt kan katalysere teknisk bistand til udviklingslandene med henblik på at afhjælpe, minimere og håndtere tab og skader og på at skabe funktioner, der er baseret på de mest fremherskende udfordringer og mangler, som udviklingslandene står over for, herunder manglende kapacitet og manglende finansiering og støtte; mener, at Santiago-netværkets funktion bør integreres i UNFCCC's strukturer og finansieres på en forudsigelig og pålidelig måde af de udviklede lande, der gør brug af input fra parterne i UNFCCC og observatører; |
| --- | --- |

54.

opfordrer COP26 til at gøre Santiago-netværket om tab og skader, som COP25 tog initiativet til, fuldt operationelt, således at det effektivt kan katalysere teknisk bistand til udviklingslandene med henblik på at afhjælpe, minimere og håndtere tab og skader og på at skabe funktioner, der er baseret på de mest fremherskende udfordringer og mangler, som udviklingslandene står over for, herunder manglende kapacitet og manglende finansiering og støtte; mener, at Santiago-netværkets funktion bør integreres i UNFCCC's strukturer og finansieres på en forudsigelig og pålidelig måde af de udviklede lande, der gør brug af input fra parterne i UNFCCC og observatører;

| 55. | bemærker, at det i artikel 8 (om tab og skader) i Parisaftalen hedder, at parterne bør anlægge en samarbejdsbaseret tilgang til tab og skader i forbindelse med de negative virkninger af klimaændringerne; fremhæver derfor betydningen af en understøttende global indsats i områder, der er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringerne såsom kystområder og øer, og områder, hvor tilpasningskapaciteten er begrænset; |
| --- | --- |

55.

bemærker, at det i artikel 8 (om tab og skader) i Parisaftalen hedder, at parterne bør anlægge en samarbejdsbaseret tilgang til tab og skader i forbindelse med de negative virkninger af klimaændringerne; fremhæver derfor betydningen af en understøttende global indsats i områder, der er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringerne såsom kystområder og øer, og områder, hvor tilpasningskapaciteten er begrænset;

| 56. | understreger, at klimaændringer og miljøforringelse i stigende grad interagerer med drivkræfterne bag fordrivelse af mennesker; udtrykker sin støtte til taskforcen under den mekanisme til håndtering af tab og skader i forbindelse med klimaændringer, der blev aftalt i Warszawa (WIM Excom), og opfordrer den til at øge sin indsats og sikre, at den i højere grad inddrager de mindst udviklede lande og små østater under udvikling; opfordrer til der i højere grad fokuseres på klimarelateret fordrivelse på fremtidige partskonferencer; |
| --- | --- |

56.

understreger, at klimaændringer og miljøforringelse i stigende grad interagerer med drivkræfterne bag fordrivelse af mennesker; udtrykker sin støtte til taskforcen under den mekanisme til håndtering af tab og skader i forbindelse med klimaændringer, der blev aftalt i Warszawa (WIM Excom), og opfordrer den til at øge sin indsats og sikre, at den i højere grad inddrager de mindst udviklede lande og små østater under udvikling; opfordrer til der i højere grad fokuseres på klimarelateret fordrivelse på fremtidige partskonferencer;

Naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange til klimaændringer

Naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange til klimaændringer

| 57. | minder om, at klimaændringer er en af de vigtigste direkte årsager til tab af biodiversitet og jordforringelse, og at tab af biodiversitet og klimaændringer er indbyrdes forbundne og forværrer hinanden, hvilket resulterer i, at de udgør lige store trusler mod planeten; understreger, at klimaændringernes negative indvirkning på naturen og biodiversiteten, på økosystemerne og på tilgængeligheden af vand, havene og fødevaresikkerheden forventes at blive kritisk i de kommende årtier; gentager, at en nøje bevaring og genopretning af kulstofrige økosystemer såsom tørvemoser, vådområder, græsningsarealer, blå kulstoføkosystemer såsom saltenge, havgræs og mangrover og intakte skove er en løsning med øjeblikkelig virkning, og at den tilbyder en bred vifte af modvirknings- og tilpasningsmæssige fordele; der henviser til, at de blå kulstoføkosystemer, når de forringes eller ødelægges, frigør det kulstof, de har lagret i århundreder, i atmosfæren og havene, som så bliver en kilde til drivhusgasemissioner; understreger, at nogle foranstaltninger, der vil kunne modvirke klimakrisen, kan være skadelige for biodiversiteten, og understreger behovet for, at klimakrisen og biodiversitetskrisen håndteres samlet; foreslår derfor, at der udarbejdes et fælles CBD-UNFCCC arbejdsprogram, der er ordentligt finansieret, med henblik på at påvise og fremme synergier; |
| --- | --- |

57.

minder om, at klimaændringer er en af de vigtigste direkte årsager til tab af biodiversitet og jordforringelse, og at tab af biodiversitet og klimaændringer er indbyrdes forbundne og forværrer hinanden, hvilket resulterer i, at de udgør lige store trusler mod planeten; understreger, at klimaændringernes negative indvirkning på naturen og biodiversiteten, på økosystemerne og på tilgængeligheden af vand, havene og fødevaresikkerheden forventes at blive kritisk i de kommende årtier; gentager, at en nøje bevaring og genopretning af kulstofrige økosystemer såsom tørvemoser, vådområder, græsningsarealer, blå kulstoføkosystemer såsom saltenge, havgræs og mangrover og intakte skove er en løsning med øjeblikkelig virkning, og at den tilbyder en bred vifte af modvirknings- og tilpasningsmæssige fordele; der henviser til, at de blå kulstoføkosystemer, når de forringes eller ødelægges, frigør det kulstof, de har lagret i århundreder, i atmosfæren og havene, som så bliver en kilde til drivhusgasemissioner; understreger, at nogle foranstaltninger, der vil kunne modvirke klimakrisen, kan være skadelige for biodiversiteten, og understreger behovet for, at klimakrisen og biodiversitetskrisen håndteres samlet; foreslår derfor, at der udarbejdes et fælles CBD-UNFCCC arbejdsprogram, der er ordentligt finansieret, med henblik på at påvise og fremme synergier;

| 58. | understreger, at der trods stadig større konsensus inden for UNFCCC og CBD om behovet for en integreret indsats på nationalt og lokalt niveau for en samlet håndtering af både biodiversitetskrisen og klimakrisen stadig mangler naturbaserede løsninger i mange nationale klimaløfter og landestrategier; mener, at en platform for naturbaserede løsninger med flere interessenter kan bidrage til at styrke synergier på tværs af multilaterale internationale konventioner om biodiversitet og klimaændringer og støtte opfyldelsen af verdensmålene; |
| --- | --- |

58.

understreger, at der trods stadig større konsensus inden for UNFCCC og CBD om behovet for en integreret indsats på nationalt og lokalt niveau for en samlet håndtering af både biodiversitetskrisen og klimakrisen stadig mangler naturbaserede løsninger i mange nationale klimaløfter og landestrategier; mener, at en platform for naturbaserede løsninger med flere interessenter kan bidrage til at styrke synergier på tværs af multilaterale internationale konventioner om biodiversitet og klimaændringer og støtte opfyldelsen af verdensmålene;

| 59. | understreger behovet for synergier mellem EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og klimaindsatsen for både modvirkning og tilpasning; |
| --- | --- |

59.

understreger behovet for synergier mellem EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og klimaindsatsen for både modvirkning og tilpasning;

| 60. | minder også om den afgørende rolle, som biodiversitet spiller med hensyn til at sætte mennesker i stand til at bekæmpe og tilpasse sig den globale opvarmning og øge deres modstandsdygtighed; understreger, at økosystembaserede løsninger som fastsat under CBD og naturbaserede løsninger udnytter naturens og biodiversitetens potentiale til at nedbringe drivhusgasemissionerne og til at hjælpe os med at tilpasse os til virkningerne af klimaændringerne, at der er tale om win-win-løsninger, der indebærer beskyttelse, genoprettelse og en bæredygtig forvaltning og udvidede økosystemtjenester og -funktioner, hvorved samfundets udfordringer håndteres, og menneskets velfærd fremmes; understreger, at naturbaserede løsninger kan være mest effektive, når de er genstand for en langsigtet planlægning og ikke blot fokuserer snævert på en hurtig kulstofbinding (22); |
| --- | --- |

60.

minder også om den afgørende rolle, som biodiversitet spiller med hensyn til at sætte mennesker i stand til at bekæmpe og tilpasse sig den globale opvarmning og øge deres modstandsdygtighed; understreger, at økosystembaserede løsninger som fastsat under CBD og naturbaserede løsninger udnytter naturens og biodiversitetens potentiale til at nedbringe drivhusgasemissionerne og til at hjælpe os med at tilpasse os til virkningerne af klimaændringerne, at der er tale om win-win-løsninger, der indebærer beskyttelse, genoprettelse og en bæredygtig forvaltning og udvidede økosystemtjenester og -funktioner, hvorved samfundets udfordringer håndteres, og menneskets velfærd fremmes; understreger, at naturbaserede løsninger kan være mest effektive, når de er genstand for en langsigtet planlægning og ikke blot fokuserer snævert på en hurtig kulstofbinding (22

| 61. | glæder sig over initiativet fra formandskabet for COP26 om at indlede dialogen om skov, landbrug og handel med råstoffer (FACT), som vil føre til en drøftelse mellem centrale lande, som eksporterer landbrugsprodukter, og de lande, der forbruger disse produkter, om, hvordan denne proces kan gøres mere bæredygtig; minder om Europa-Parlamentets holdning, der kom til udtryk i dets beslutning om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (23), og som bør indarbejdes i EU's bidrag; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge et forslag til en EU-retlig ramme baseret på obligatorisk due diligence, der sikrer, at værdikæderne er bæredygtige, og at produkter eller varer, der bringes i omsætning på EU-markedet, ikke fører til eller er resultatet af skovrydning, skovforringelse, konvertering eller forringelse af økosystemer eller krænkelser af menneskerettighederne; bemærker, at en sådan EU-retlig ramme også bør udvides til at omfatte andre økosystemer, der ikke er skovarealer, f.eks. hav- og kystøkosystemer, vådområder, tørvemoser og savanner, men som også har et stort kulstoflager og en rig biodiversitet, for at undgå, at presset overføres til disse økosystemer; |
| --- | --- |

61.

glæder sig over initiativet fra formandskabet for COP26 om at indlede dialogen om skov, landbrug og handel med råstoffer (FACT), som vil føre til en drøftelse mellem centrale lande, som eksporterer landbrugsprodukter, og de lande, der forbruger disse produkter, om, hvordan denne proces kan gøres mere bæredygtig; minder om Europa-Parlamentets holdning, der kom til udtryk i dets beslutning om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (23

| 62. | henleder opmærksomheden på, at de potentielle emissioner fra permafrosten ikke er medregnet fuldt ud i de globale emissionsbudgetter, og at de ikke er medtaget i de nationalt bestemte bidrag (NDC); understreger behovet for en fremskyndet videnskabelig indsats med henblik på mere præcist at estimere og oplyse om det sandsynlige omfang af højere CO2- og metanemissioner fra et Arktis under opvarmning, således at beslutninger om den højere ambition, der er nødvendig for at holde den globale temperatur inden for de i Parisaftalen fastsatte målsætninger, kan træffes på et mere oplyst grundlag; opfordrer EU til at tage initiativ til og gå forrest i en global koalition om permafrost, der har til formål at finansiere forskning, der gør det er muligt bedre at vurdere problemets aktuelle omfang, og at finansiere foranstaltninger, som omgående inddæmmer optøningen af permafrost; |
| --- | --- |

62.

henleder opmærksomheden på, at de potentielle emissioner fra permafrosten ikke er medregnet fuldt ud i de globale emissionsbudgetter, og at de ikke er medtaget i de nationalt bestemte bidrag (NDC); understreger behovet for en fremskyndet videnskabelig indsats med henblik på mere præcist at estimere og oplyse om det sandsynlige omfang af højere CO2

| 63. | fremhæver behovet for en omfattende kortlægning af kulstof- og naturrige områder, virkningerne og kvaliteten af forvaltning, naturtypernes tilstand og andre faktorer, således at beslutninger om prioritering af genopretningen kan træffes på et velinformeret grundlag; |
| --- | --- |

63.

fremhæver behovet for en omfattende kortlægning af kulstof- og naturrige områder, virkningerne og kvaliteten af forvaltning, naturtypernes tilstand og andre faktorer, således at beslutninger om prioritering af genopretningen kan træffes på et velinformeret grundlag;

| 64. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at Unionens markeds- og forbrugsmønstre ikke har en ødelæggende virkning på skove og naturlige økosystemer samt biodiversitet eller på oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at Unionens markeds- og forbrugsmønstre ikke har en ødelæggende virkning på skove og naturlige økosystemer samt biodiversitet eller på oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder;

| 65. | anerkender betydningen af konferencen om biodiversitet i Kunming, Kina, i oktober 2021 og april-maj 2022; understreger, at der er behov for en stærkere, bindende og mere ambitiøs international ramme for at beskytte den globale biodiversitet, der er uerstattelig, og standse de aktuelle tab og så vidt muligt genoprette den; mener, at sådanne rammer bør være baseret på mål, kvantificerbare indikatorer, effektive overvågningsmekanismer og faste tilsagn, der omfatter nationalt bestemte bidrag og andre passende instrumenter, finansielle forpligtelser og bedre garantier for kapacitetsopbygning samt en revision hvert femte år, hvor der lægges vægt på et stadigt stigende ambitionsniveau; gentager sin opfordring til EU om at presse på for det samme høje ambitionsniveau under forhandlingerne med henblik på at sikre lige vilkår på globalt plan, herunder retligt bindende internationale globale genoprettelses- og beskyttelsesmål på mindst 30 % inden 2030, med henblik på at afspejle EU's interne ambitioner i henhold til EU's biodiversitetsstrategi for 2030; |
| --- | --- |

65.

anerkender betydningen af konferencen om biodiversitet i Kunming, Kina, i oktober 2021 og april-maj 2022; understreger, at der er behov for en stærkere, bindende og mere ambitiøs international ramme for at beskytte den globale biodiversitet, der er uerstattelig, og standse de aktuelle tab og så vidt muligt genoprette den; mener, at sådanne rammer bør være baseret på mål, kvantificerbare indikatorer, effektive overvågningsmekanismer og faste tilsagn, der omfatter nationalt bestemte bidrag og andre passende instrumenter, finansielle forpligtelser og bedre garantier for kapacitetsopbygning samt en revision hvert femte år, hvor der lægges vægt på et stadigt stigende ambitionsniveau; gentager sin opfordring til EU om at presse på for det samme høje ambitionsniveau under forhandlingerne med henblik på at sikre lige vilkår på globalt plan, herunder retligt bindende internationale globale genoprettelses- og beskyttelsesmål på mindst 30 % inden 2030, med henblik på at afspejle EU's interne ambitioner i henhold til EU's biodiversitetsstrategi for 2030;

| 66. | understreger i denne sammenhæng, at gennemgangen af gennemførelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling i 2018 (24) konkluderede, at overvågningsrammen for mål 15 ikke omfatter grundlæggende elementer relateret til kvalitet, som er afgørende for mere meningsfulde resultater, hvilket indikerer, at der er et behov for yderligere indikatorer på områder såsom intakte skove, effektiviteten af forvaltningen af beskyttede områder og en meningsfuld integration af biodiversitet i andre processer; |
| --- | --- |

66.

understreger i denne sammenhæng, at gennemgangen af gennemførelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling i 2018 (24

| 67. | understreger, at klimamekanismer er afhængige af havets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af global opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; understreger, at IPCC minder om, at havet er en del af løsningen med henblik på modvirkning af og tilpasning til virkningerne af klimaændringer; |
| --- | --- |

67.

understreger, at klimamekanismer er afhængige af havets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af global opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; understreger, at IPCC minder om, at havet er en del af løsningen med henblik på modvirkning af og tilpasning til virkningerne af klimaændringer;

| 68. | understreger, at den globale biodiversitetsramme i perioden efter 2020 bør forpligte parterne til at indarbejde naturbaserede løsninger, der beskytter og genopretter biodiversitet og økosystemers integritet, i både nationale biodiversitetsstrategier og handlingsplaner samt nationalt bestemte NDC'er for at overholde Parisaftalen; |
| --- | --- |

68.

understreger, at den globale biodiversitetsramme i perioden efter 2020 bør forpligte parterne til at indarbejde naturbaserede løsninger, der beskytter og genopretter biodiversitet og økosystemers integritet, i både nationale biodiversitetsstrategier og handlingsplaner samt nationalt bestemte NDC'er for at overholde Parisaftalen;

| 69. | anerkender den vigtige rolle, som sund jord spiller i modvirkning af klimaændringer, da det er det største terrestriske kulstofdræn; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at styrke genopretningen og den bæredygtige anvendelse af jord som et redskab for klimapolitikken i deres nationale energi- og klimaplaner og navnlig i de foranstaltninger, der finder anvendelse for landbrugssektoren og inden for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), og til at bevare, genoprette og øge kulstofdræn (navnlig i områder med kulstofrig jord såsom græsarealer og tørvemoser) i tillæg til at gøre en indsats for at fremme den bæredygtige anvendelse af jord i landbrugspolitikken og til at nedbringe emissionerne fra landbruget; gentager sine opfordringer til Kommissionen om et lovgivningsforslag om etablering af en fælles EU-retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig anvendelse af jord, der kan imødegå alle store trusler mod jordbunden; |
| --- | --- |

69.

anerkender den vigtige rolle, som sund jord spiller i modvirkning af klimaændringer, da det er det største terrestriske kulstofdræn; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at styrke genopretningen og den bæredygtige anvendelse af jord som et redskab for klimapolitikken i deres nationale energi- og klimaplaner og navnlig i de foranstaltninger, der finder anvendelse for landbrugssektoren og inden for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), og til at bevare, genoprette og øge kulstofdræn (navnlig i områder med kulstofrig jord såsom græsarealer og tørvemoser) i tillæg til at gøre en indsats for at fremme den bæredygtige anvendelse af jord i landbrugspolitikken og til at nedbringe emissionerne fra landbruget; gentager sine opfordringer til Kommissionen om et lovgivningsforslag om etablering af en fælles EU-retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig anvendelse af jord, der kan imødegå alle store trusler mod jordbunden;

Bæredygtig klimafinansiering

Bæredygtig klimafinansiering

| 70. | fremhæver, at EU og dets medlemsstater er den største bidragyder af offentlig klimafinansiering; anerkender betydningen af klimafinansiering til klimaindsatsen, da mange udviklingslande har betingede NDC'er, hvis opnåelse er afhængig af finansiel støtte; glæder sig derfor over beslutningen på COP24 om at fastsætte et nyt mere ambitiøst mål fra 2025 og frem, ud over den nuværende forpligtelse til at mobilisere 100 mia. USD om året fra 2020, men udtrykker bekymring over, at de udviklede landes faktiske tilsagn stadig ligger langt fra det samlede mål på 100 mia. USD om året, og opfordrer til, at dette finansieringsgab dækkes; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at øge deres indsats for at mobilisere international klimafinansiering til udviklingslande og udarbejde en international køreplan, som opridser de enkelte udviklede landes rimelige andel af det finansielle løfte om 100 mia. USD samt mekanismer til sikring af, at løfterne omsættes til handling; forventer, at de fremvoksende økonomier fra og med 2025 yder et bidrag til den øgede internationale klimafinansiering i fremtiden; støtter i denne forbindelse indledningen af forhandlinger om et nyt finansielt mål for perioden efter 2025, som undersøger en tilgang til en målmatrice, der indeholder særskilte undermål, herunder for tilskudsbaseret finansiering, som afspejler den stigende alvor af virkningerne af klimaændringer samt det presserende behov for at fremskynde klimaindsatsen mest muligt i dette årti; |
| --- | --- |

70.

fremhæver, at EU og dets medlemsstater er den største bidragyder af offentlig klimafinansiering; anerkender betydningen af klimafinansiering til klimaindsatsen, da mange udviklingslande har betingede NDC'er, hvis opnåelse er afhængig af finansiel støtte; glæder sig derfor over beslutningen på COP24 om at fastsætte et nyt mere ambitiøst mål fra 2025 og frem, ud over den nuværende forpligtelse til at mobilisere 100 mia. USD om året fra 2020, men udtrykker bekymring over, at de udviklede landes faktiske tilsagn stadig ligger langt fra det samlede mål på 100 mia. USD om året, og opfordrer til, at dette finansieringsgab dækkes; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at øge deres indsats for at mobilisere international klimafinansiering til udviklingslande og udarbejde en international køreplan, som opridser de enkelte udviklede landes rimelige andel af det finansielle løfte om 100 mia. USD samt mekanismer til sikring af, at løfterne omsættes til handling; forventer, at de fremvoksende økonomier fra og med 2025 yder et bidrag til den øgede internationale klimafinansiering i fremtiden; støtter i denne forbindelse indledningen af forhandlinger om et nyt finansielt mål for perioden efter 2025, som undersøger en tilgang til en målmatrice, der indeholder særskilte undermål, herunder for tilskudsbaseret finansiering, som afspejler den stigende alvor af virkningerne af klimaændringer samt det presserende behov for at fremskynde klimaindsatsen mest muligt i dette årti;

| 71. | understreger, at finansielle strømme har afgørende betydning for tilpasningen til klimaændringer; understreger betydningen af at gennemføre det globale mål om tilpasning og af at mobilisere omfattende nye midler til tilpasning i udviklingslandene; opfordrer EU og dets medlemsstater til at forpligte sig til en betydelig yderligere stigning i den tilpasningsfinansiering, de yder, for at opnå en balance mellem tilpasningsfinansiering og modvirkningsfinansiering, idet tilskudsbaseret finansiering prioriteres, og for at udarbejde passende løfter, som skal afgives på COP26; |
| --- | --- |

71.

understreger, at finansielle strømme har afgørende betydning for tilpasningen til klimaændringer; understreger betydningen af at gennemføre det globale mål om tilpasning og af at mobilisere omfattende nye midler til tilpasning i udviklingslandene; opfordrer EU og dets medlemsstater til at forpligte sig til en betydelig yderligere stigning i den tilpasningsfinansiering, de yder, for at opnå en balance mellem tilpasningsfinansiering og modvirkningsfinansiering, idet tilskudsbaseret finansiering prioriteres, og for at udarbejde passende løfter, som skal afgives på COP26;

| 72. | bekræfter, at indtægterne fra CO2-grænsetilpasningsmekanismen kan anvendes til at øge klimafinansieringen til udviklingslandene, navnlig til tilpasning, men også til nedbringelse af deres eksportvarers og deres lokalt afsatte varers kulstofintensitet; |
| --- | --- |

72.

bekræfter, at indtægterne fra CO2

| 73. | erkender, at der er behov for fremskridt med hensyn til tab og skader, og at der bør tilvejebringes yderligere ressourcer gennem innovative offentlige finansieringskilder under den internationale Warszawamekanisme, samt at EU bør støtte et COP26-mandat til den under Warszawamekanismen nedsatte nye indsats- og støtteekspertgruppe (ASEG) for at undersøge og forfølge sådanne kilder; |
| --- | --- |

73.

erkender, at der er behov for fremskridt med hensyn til tab og skader, og at der bør tilvejebringes yderligere ressourcer gennem innovative offentlige finansieringskilder under den internationale Warszawamekanisme, samt at EU bør støtte et COP26-mandat til den under Warszawamekanismen nedsatte nye indsats- og støtteekspertgruppe (ASEG) for at undersøge og forfølge sådanne kilder;

| 74. | påpeger, at covid-19-krisen endnu en gang har illustreret, at vi er afhængige af, at vi hver især tager hånd om globale udfordringer, og at den bør ses som et signal om, at der er behov for en mere ambitiøs og kollektiv indsats; understreger behovet for at opbygge modstandsdygtighed ved at tage ved lære af alle de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med den aktuelle krise for så vidt angår utilstrækkelig kriseplanlægning og kriseberedskabskapacitet; advarer om, at covid-19-krisen vender den opnåede fremgang i relation til verdensmålene for bæredygtig udvikling, øger ekstrem fattigdom i udviklingslandene og har forværret gældsniveauerne; understreger, at der er behov for en betydeligt mere omfattende klimafinansiering, og at det er nødvendigt meget hurtigt at finde frem til bæredygtige løsninger med hensyn til gældssanering for tredjelande i internationale fora for at fremme en global grøn omstilling; |
| --- | --- |

74.

påpeger, at covid-19-krisen endnu en gang har illustreret, at vi er afhængige af, at vi hver især tager hånd om globale udfordringer, og at den bør ses som et signal om, at der er behov for en mere ambitiøs og kollektiv indsats; understreger behovet for at opbygge modstandsdygtighed ved at tage ved lære af alle de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med den aktuelle krise for så vidt angår utilstrækkelig kriseplanlægning og kriseberedskabskapacitet; advarer om, at covid-19-krisen vender den opnåede fremgang i relation til verdensmålene for bæredygtig udvikling, øger ekstrem fattigdom i udviklingslandene og har forværret gældsniveauerne; understreger, at der er behov for en betydeligt mere omfattende klimafinansiering, og at det er nødvendigt meget hurtigt at finde frem til bæredygtige løsninger med hensyn til gældssanering for tredjelande i internationale fora for at fremme en global grøn omstilling;

| 75. | anser det for afgørende, at de store internationale finansielle institutioner hurtigt vedtager og udvikler grøn finansiering for at opnå en vellykket dekarbonisering af den globale økonomi; minder om EIB's rolle som EU's klimabank, og dennes køreplan for at yde klimavenlige banktjenester og dens ajourførte energiudlånspolitik; opfordrer indtrængende multilaterale udviklingsbanker, herunder EIB, og udviklingsfinansieringsinstitutioner til at finansiere flere klimainvesteringer, til at bringe deres porteføljer i overensstemmelse med Parisaftalen og til at støtte udviklingslandenes genopretning efter covid-19 på en grøn, inkluderende og modstandsdygtig måde; peger på behovet for at oprette platforme og værktøjer til fremme og udveksling af bedste praksis med hensyn til en bæredygtig genopretning og fremme af et praktisk samarbejde om afkobling af drivhusgasemissionerne fra økonomisk vækst, samtidig med at velstanden fremmes; opfordrer til at udvikle og støtte en global aftale om bæredygtige finansieringsprincipper, herunder de internationale regnskabsstandarder, standarder for bæredygtighedsregnskaber; |
| --- | --- |

75.

anser det for afgørende, at de store internationale finansielle institutioner hurtigt vedtager og udvikler grøn finansiering for at opnå en vellykket dekarbonisering af den globale økonomi; minder om EIB's rolle som EU's klimabank, og dennes køreplan for at yde klimavenlige banktjenester og dens ajourførte energiudlånspolitik; opfordrer indtrængende multilaterale udviklingsbanker, herunder EIB, og udviklingsfinansieringsinstitutioner til at finansiere flere klimainvesteringer, til at bringe deres porteføljer i overensstemmelse med Parisaftalen og til at støtte udviklingslandenes genopretning efter covid-19 på en grøn, inkluderende og modstandsdygtig måde; peger på behovet for at oprette platforme og værktøjer til fremme og udveksling af bedste praksis med hensyn til en bæredygtig genopretning og fremme af et praktisk samarbejde om afkobling af drivhusgasemissionerne fra økonomisk vækst, samtidig med at velstanden fremmes; opfordrer til at udvikle og støtte en global aftale om bæredygtige finansieringsprincipper, herunder de internationale regnskabsstandarder, standarder for bæredygtighedsregnskaber;

| 76. | glæder sig over, at tilpasningsfonden fortsat vil tjene Parisaftalen; anerkender betydningen af denne fond for de samfund, der er mest sårbare over for klimaændringer, og bemærker, at fonden siden 2010 har indgået forpligtelser for mere end 830 mio. USD til projekter og programmer for tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, herunder mere end 120 konkrete, lokale projekter i de mest sårbare samfund i udviklingslande rundt om i verden; understreger imidlertid, at dette beløb ikke er tilstrækkeligt, og opfordrer donorlandene til at øge deres bidrag til tilpasningsfonden væsentligt med en mere forudsigelig tilgang over en årrække; |
| --- | --- |

76.

glæder sig over, at tilpasningsfonden fortsat vil tjene Parisaftalen; anerkender betydningen af denne fond for de samfund, der er mest sårbare over for klimaændringer, og bemærker, at fonden siden 2010 har indgået forpligtelser for mere end 830 mio. USD til projekter og programmer for tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, herunder mere end 120 konkrete, lokale projekter i de mest sårbare samfund i udviklingslande rundt om i verden; understreger imidlertid, at dette beløb ikke er tilstrækkeligt, og opfordrer donorlandene til at øge deres bidrag til tilpasningsfonden væsentligt med en mere forudsigelig tilgang over en årrække;

| 77. | gentager, at det er nødvendigt hurtigst muligt at sætte en stopper for subsidier til fossile brændstoffer og andre miljøskadelige subsidier i EU og på verdensplan; bemærker, at subsidierne til fossile brændstoffer beløber sig til omkring 50 mia. EUR, og opfordrer medlemsstaterne til at vedtage konkrete politikker, tidshorisonter og foranstaltninger med henblik på udfasning af alle direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer allersenest i 2025; opfordrer alle andre parter til at tage lignende skridt; |
| --- | --- |

77.

gentager, at det er nødvendigt hurtigst muligt at sætte en stopper for subsidier til fossile brændstoffer og andre miljøskadelige subsidier i EU og på verdensplan; bemærker, at subsidierne til fossile brændstoffer beløber sig til omkring 50 mia. EUR, og opfordrer medlemsstaterne til at vedtage konkrete politikker, tidshorisonter og foranstaltninger med henblik på udfasning af alle direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer allersenest i 2025; opfordrer alle andre parter til at tage lignende skridt;

| 78. | støtter det arbejde, der udføres af koalitionen af finansministre i forbindelse med klimaindsatsen, og opfordrer alle regeringer til at tilslutte sig koalitionens tilsagn om at tilpasse alle politikker og praksisser inden for finansministeriernes ansvarsområde til målene i Parisaftalen og til at vedtage effektive CO2-priser som fastsat i »Helsinkiprincipperne«; |
| --- | --- |

78.

støtter det arbejde, der udføres af koalitionen af finansministre i forbindelse med klimaindsatsen, og opfordrer alle regeringer til at tilslutte sig koalitionens tilsagn om at tilpasse alle politikker og praksisser inden for finansministeriernes ansvarsområde til målene i Parisaftalen og til at vedtage effektive CO2

| 79. | understreger den vigtige rolle, som den private sektor, herunder selskaber og finansmarkeder, bør spille i processen med at bringe økonomien på en kurs, der er forenelig med Parisaftalen; glæder sig over initiativet fra det private finansielle knudepunkt (Private Finance Hub) under COP26, der fokuserer på at opbygge et system, der mobiliserer privat finansiering for at støtte omlægningen af vores økonomier til klimaneutrale økonomier; anerkender den brede offentlige interesse og deltagelse i bæredygtige investeringer; glæder sig over den stigende deltagelse af store internationale finansielle institutioner i udviklingen af grøn finansiering og anser det for at være afgørende, at denne tendens fremmes for at opnå en vellykket dekarbonisering af den globale økonomi; glæder sig over den finansielle Glasgow-alliance for kulstofneutralitet og dennes tilsagn om at mobilisere de globale investeringer, der er nødvendige for at opnå kulstofneutralitet senest i 2050, på grundlag af videnskabeligt baserede kriterier; |
| --- | --- |

79.

understreger den vigtige rolle, som den private sektor, herunder selskaber og finansmarkeder, bør spille i processen med at bringe økonomien på en kurs, der er forenelig med Parisaftalen; glæder sig over initiativet fra det private finansielle knudepunkt (Private Finance Hub) under COP26, der fokuserer på at opbygge et system, der mobiliserer privat finansiering for at støtte omlægningen af vores økonomier til klimaneutrale økonomier; anerkender den brede offentlige interesse og deltagelse i bæredygtige investeringer; glæder sig over den stigende deltagelse af store internationale finansielle institutioner i udviklingen af grøn finansiering og anser det for at være afgørende, at denne tendens fremmes for at opnå en vellykket dekarbonisering af den globale økonomi; glæder sig over den finansielle Glasgow-alliance for kulstofneutralitet og dennes tilsagn om at mobilisere de globale investeringer, der er nødvendige for at opnå kulstofneutralitet senest i 2050, på grundlag af videnskabeligt baserede kriterier;

| 80. | fremhæver den omstændighed, at mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) ikke har formået at generere reelle yderligere emissionsreduktioner; opfordrer parterne til at overveje omgående at bringe CDM-mekanismen til ophør; understreger, at en fortsættelse af CDM-mekanismen vil undergrave Parisaftalen og den samlede indsats for at nedbringe drivhusgasemissionerne; |
| --- | --- |

80.

fremhæver den omstændighed, at mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) ikke har formået at generere reelle yderligere emissionsreduktioner; opfordrer parterne til at overveje omgående at bringe CDM-mekanismen til ophør; understreger, at en fortsættelse af CDM-mekanismen vil undergrave Parisaftalen og den samlede indsats for at nedbringe drivhusgasemissionerne;

| 81. | understreger, at gamle kreditter, der tidligere er blevet genereret, ikke må anvendes under Parisaftalen; understreger, at gamle kreditter ikke må anvendes til at opfylde klimamålene for perioden efter 2020; |
| --- | --- |

81.

understreger, at gamle kreditter, der tidligere er blevet genereret, ikke må anvendes under Parisaftalen; understreger, at gamle kreditter ikke må anvendes til at opfylde klimamålene for perioden efter 2020;

| 82. | understreger behovet for yderligere at udvikle og fremme finansinstitutters og selskabers finansielle offentliggørelser vedrørende klima og bæredygtighed; |
| --- | --- |

82.

understreger behovet for yderligere at udvikle og fremme finansinstitutters og selskabers finansielle offentliggørelser vedrørende klima og bæredygtighed;

Omfattende indsats fra alle sektorer

Omfattende indsats fra alle sektorer

| 83. | fremhæver den omstændighed, at transportsektoren er den eneste sektor, hvor emissionerne på EU-plan er steget siden 1990, og at dette ikke er foreneligt med et langsigtet mål om klimaneutralitet, som kræver større og hurtigere reduktioner af emissionerne fra alle samfundssektorer, herunder luftfarts- og søfartssektoren; mener, at parterne for at sikre, at de nationalt bestemte bidrag er i overensstemmelse med de forpligtelser for hele økonomien, der kræves i Parisaftalen, bør opfordres til at medtage emissioner fra international skibsfart og luftfart i deres nationalt bestemte bidrag samt vedtage og gennemføre foranstaltninger på internationalt, regionalt og nationalt plan for at nedbringe emissionerne fra disse sektorer, herunder luftfartens ikke-CO2-relaterede virkninger; gentager i denne forbindelse behovet for at regulere disse sektorer under EU's emissionshandelssystem (ETS), der også vil kunne tjene som en rollemodel for det sideløbende arbejde hen imod højere globale ambitioner på internationalt plan, herunder i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO); er bekymret over de langsomme fremskridt, som IMO og ICAO har gjort med hensyn til at håndtere emissioner fra international søfart og luftfart; påpeger, at luftfarten tegner sig for omkring 2,1 % af de globale CO2-emissioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at styrke ordningen for CO2-kompensation og -reduktion for international luftfart (CORSIA) og for at støtte ICAO's vedtagelse af et langsigtet mål om at nedbringe emissionerne inden for sektoren, samtidig med at EU's lovgivningsmæssige autonomi til at gennemføre ETS-direktivet beskyttes; |
| --- | --- |

83.

fremhæver den omstændighed, at transportsektoren er den eneste sektor, hvor emissionerne på EU-plan er steget siden 1990, og at dette ikke er foreneligt med et langsigtet mål om klimaneutralitet, som kræver større og hurtigere reduktioner af emissionerne fra alle samfundssektorer, herunder luftfarts- og søfartssektoren; mener, at parterne for at sikre, at de nationalt bestemte bidrag er i overensstemmelse med de forpligtelser for hele økonomien, der kræves i Parisaftalen, bør opfordres til at medtage emissioner fra international skibsfart og luftfart i deres nationalt bestemte bidrag samt vedtage og gennemføre foranstaltninger på internationalt, regionalt og nationalt plan for at nedbringe emissionerne fra disse sektorer, herunder luftfartens ikke-CO2

2

2

| 84. | minder om, at Det Internationale Energiagentur har anført, at for at nå kulstofneutralitet i 2050 skal alle nye passagerbiler på det globale marked være kulstofneutrale inden 2035; understreger endvidere, at for at Europa kan være klimaneutralt i 2050, skal stort set alle biler på Europas veje være kulstofneutrale inden da; fremhæver, at transportsektoren kan være en væsentlig drivkraft bag udbredelsen af vedvarende energi; fremhæver, at den rolle, som elektrisk mobilitet kan spille som en form for intelligent integration af elektricitetssektoren og transportsektoren ved at frigøre fleksibilitetskapacitet, idet betydningen af at udbrede intelligent opladning overalt i EU understreges; |
| --- | --- |

84.

minder om, at Det Internationale Energiagentur har anført, at for at nå kulstofneutralitet i 2050 skal alle nye passagerbiler på det globale marked være kulstofneutrale inden 2035; understreger endvidere, at for at Europa kan være klimaneutralt i 2050, skal stort set alle biler på Europas veje være kulstofneutrale inden da; fremhæver, at transportsektoren kan være en væsentlig drivkraft bag udbredelsen af vedvarende energi; fremhæver, at den rolle, som elektrisk mobilitet kan spille som en form for intelligent integration af elektricitetssektoren og transportsektoren ved at frigøre fleksibilitetskapacitet, idet betydningen af at udbrede intelligent opladning overalt i EU understreges;

| 85. | bemærker, at skibsfartens udledning af sodpartikler på verdensplan steg med 12 % mellem 2012 og 2018 og med 85 % i Arktis mellem 2015 og 2019; understreger, at sodpartikler skønnes at bidrage med omkring 21 % af emissionerne fra skibsfart over en 20-årig periode; tager i betragtning, at der er et presserende behov for at håndtere klimaændringerne, og navnlig den alarmerende hastighed, hvormed Arktis smelter; opfordrer til en øjeblikkelig indsats for at vende den aktuelle stigning i emissionerne af sodpartikler fra skibsfarten i Arktis; fordømmer på det kraftigste, at det af IMO vedtagne forbud mod anvendelsen af svær fuelolie i Arktis indeholder for mange smuthuller og har vist sig at være ineffektivt med hensyn til at beskytte Arktis; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at alle skibe, der anløber havne i EU og sejler ved eller i nærheden af Arktis, skifter til renere destillater og installerer partikelfiltre, som kan reducere udledningen af sodpartikler med over 90 %; |
| --- | --- |

85.

bemærker, at skibsfartens udledning af sodpartikler på verdensplan steg med 12 % mellem 2012 og 2018 og med 85 % i Arktis mellem 2015 og 2019; understreger, at sodpartikler skønnes at bidrage med omkring 21 % af emissionerne fra skibsfart over en 20-årig periode; tager i betragtning, at der er et presserende behov for at håndtere klimaændringerne, og navnlig den alarmerende hastighed, hvormed Arktis smelter; opfordrer til en øjeblikkelig indsats for at vende den aktuelle stigning i emissionerne af sodpartikler fra skibsfarten i Arktis; fordømmer på det kraftigste, at det af IMO vedtagne forbud mod anvendelsen af svær fuelolie i Arktis indeholder for mange smuthuller og har vist sig at være ineffektivt med hensyn til at beskytte Arktis; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at alle skibe, der anløber havne i EU og sejler ved eller i nærheden af Arktis, skifter til renere destillater og installerer partikelfiltre, som kan reducere udledningen af sodpartikler med over 90 %;

| 86. | påpeger, at skibsfarten tegnede sig for omkring 2,5 % af de globale drivhusgasemissioner i 2012 (25); er bekymret over, at skibsfart er undtaget fra både de internationale klimamål (UNFCCC) og EU's klimamål og henleder opmærksomheden på, at disse emissioner forventes at stige med op til 50 % mellem 2018 og 2050, hvis de ikke reguleres (26); glæder sig over, at IMO i 2018 vedtog en indledende strategi for nedbringelse af drivhusgasemissioner fra skibe, i henhold til hvilken emissionerne bør toppe hurtigst muligt og falde med mindst 50 % inden 2050 sammenlignet med 2008, samtidig med at der tilstræbes en fuldstændig udfasning heraf, men er bekymret over de langsomme fremskridt, der er gjort indtil nu, og opfordrer indtrængende IMO til hurtigt at vedtage ambitiøse foranstaltninger på kort og mellemlang sigt; |
| --- | --- |

86.

påpeger, at skibsfarten tegnede sig for omkring 2,5 % af de globale drivhusgasemissioner i 2012 (25

26

| 87. | minder om, at byerne spiller en central rolle i nedbringelsen af drivhusgasemissioner; understreger, at byerne skal vise lokalt og globalt lederskab i den grønne omstilling; opfordrer Kommissionen til at overveje specifikke foranstaltninger for at støtte en nedbringelse af byernes CO2-emissioner, som skal gennemføres i samarbejde med erhvervsliv, borgere og lokale myndigheder; fremhæver den omstændighed, at byerne kan tjene som vugge for nye teknologier inden for elektrificering, automatisering og digitalisering ved at støtte innovation og frontløberes tiltag; |
| --- | --- |

87.

minder om, at byerne spiller en central rolle i nedbringelsen af drivhusgasemissioner; understreger, at byerne skal vise lokalt og globalt lederskab i den grønne omstilling; opfordrer Kommissionen til at overveje specifikke foranstaltninger for at støtte en nedbringelse af byernes CO2

| 88. | understreger behovet for at integrere tiltag med henblik på at opnå fremskridt inden for både klimaændringer og luftkvalitet; mener, at der er behov for en helhedsorienteret tilgang for at nedbringe emissionerne ved kilden i alle sektorer, navnlig inden for vejtransport og søtransport, luftfart, industrielle anlæg, bygninger, landbrug og energiprodukter, for bedre at kunne beskytte vores borgeres og planetens sundhed; |
| --- | --- |

88.

understreger behovet for at integrere tiltag med henblik på at opnå fremskridt inden for både klimaændringer og luftkvalitet; mener, at der er behov for en helhedsorienteret tilgang for at nedbringe emissionerne ved kilden i alle sektorer, navnlig inden for vejtransport og søtransport, luftfart, industrielle anlæg, bygninger, landbrug og energiprodukter, for bedre at kunne beskytte vores borgeres og planetens sundhed;

| 89. | minder om, at 23 % af de globale drivhusgasemissioner og ca. 10 % af EU's drivhusgasemissioner stammer fra landbruget, og anerkender det betydelige potentiale for nedbringelse af drivhusgasemissionerne samt for et positivt bidrag til kampen mod klimaændringer ved at øge kulstofbindingen i landbrugssektoren; fremhæver, at omstillingen til et regenerativt landbrug, kortere og sundere forsyningskæder, en mere afbalanceret og bæredygtig kost, herunder via forbrug af bæredygtigt producerede planter og plantebaserede fødevarer, vil bidrage væsentligt til nedbringelse af landbrugets emissioner, samtidig med at presset på jorden lettes og genopretningen af økosystemerne fremmes; |
| --- | --- |

89.

minder om, at 23 % af de globale drivhusgasemissioner og ca. 10 % af EU's drivhusgasemissioner stammer fra landbruget, og anerkender det betydelige potentiale for nedbringelse af drivhusgasemissionerne samt for et positivt bidrag til kampen mod klimaændringer ved at øge kulstofbindingen i landbrugssektoren; fremhæver, at omstillingen til et regenerativt landbrug, kortere og sundere forsyningskæder, en mere afbalanceret og bæredygtig kost, herunder via forbrug af bæredygtigt producerede planter og plantebaserede fødevarer, vil bidrage væsentligt til nedbringelse af landbrugets emissioner, samtidig med at presset på jorden lettes og genopretningen af økosystemerne fremmes;

| 90. | bemærker, at agroøkologiens store klima-, biodiversitets- og fødevaresikkerhedsmæssige fordele er blevet anerkendt i rapporterne fra IPCC og IPBES, FN's særlige rapportør om retten til fødevarer og FN's Landbrugspanel ledet af FAO; gentager, at agroøkologi og familielandbrug bør sættes i centrum for klimaindsatsen; |
| --- | --- |

90.

bemærker, at agroøkologiens store klima-, biodiversitets- og fødevaresikkerhedsmæssige fordele er blevet anerkendt i rapporterne fra IPCC og IPBES, FN's særlige rapportør om retten til fødevarer og FN's Landbrugspanel ledet af FAO; gentager, at agroøkologi og familielandbrug bør sættes i centrum for klimaindsatsen;

| 91. | bemærker, at ca. 60 % af den metan, der på nuværende tidspunkt udledes på verdensplan, stammer fra kilder som eksempelvis landbrug, deponeringsanlæg og spildevand samt produktion og rørledningstransport af fossile brændstoffer; minder om, at metan er en stærk drivhusgas, der er mere end 80 gange stærkere end CO2 over en 20-årig periode, og den næststørste bidragyder til klimaændringerne efter kuldioxid; fremhæver derfor vigtigheden af omgående og hurtigt at reducere metanemissioner i indeværende årti, da dette er en af de mest effektive foranstaltninger i EU's klimaindsats; bemærker, at der allerede er mange omkostningseffektive teknologier og praksisser til rådighed, som kan modvirke metanemissioner, navnlig fra energisektoren; fremhæver, at reducering af metanemissioner komplementerer de nødvendige reduktioner i CO2-emissioner, og at 15 % af de krævede emissionsnedskæringer i henhold til Parisaftalen allerede kunne være blevet opnået ved hjælp af billig og teknisk levedygtig modvirkning af metanemissioner; glæder sig i denne forbindelse over den nye EU-strategi for reduktion af metanemissioner, som Kommissionen fremlagde i oktober 2020, og opfordrer alle parter til hurtigt at træffe ambitiøse foranstaltninger, som i væsentlig grad kan reducere metanemissioner; opfordrer Kommissionen til at foreslå en retfærdig, omfattende og klar juridisk ramme, der fastsætter bindende foranstaltninger og mål for reduktion af metan, der fører til en betydelig reduktion af metanemissionerne i EU inden 2030; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre an i det internationale samarbejde og den internationale koordinering af modvirkning af metanemissioner og til at gå i spidsen for en global aftale om modvirkning af metan på COP26, der fastlægger nye ambitioner for global modvirkning af metan i overensstemmelse med IPCC's 1,5 oC-rapport, UNEP's globale metanvurderingsrapport og IPCC's sjette vurderingsrapport; |
| --- | --- |

91.

bemærker, at ca. 60 % af den metan, der på nuværende tidspunkt udledes på verdensplan, stammer fra kilder som eksempelvis landbrug, deponeringsanlæg og spildevand samt produktion og rørledningstransport af fossile brændstoffer; minder om, at metan er en stærk drivhusgas, der er mere end 80 gange stærkere end CO2

2

o

| 92. | minder om, at målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 55 % senest i 2030, som anført i konsekvensanalysen af 2030-klimaplanen (27), kræver, at metanemissioner tackles i overensstemmelse med målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

92.

minder om, at målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 55 % senest i 2030, som anført i konsekvensanalysen af 2030-klimaplanen (27

| 93. | støtter Kommissionens bestræbelser på at slå til lyd for oprettelsen af en retligt bindende ramme på internationalt niveau for reduktion af metanemissioner under FN; |
| --- | --- |

93.

støtter Kommissionens bestræbelser på at slå til lyd for oprettelsen af en retligt bindende ramme på internationalt niveau for reduktion af metanemissioner under FN;

| 94. | glæder sig over den amerikanske Bidenregerings og den kinesiske præsident Xi Jinpings erklærede intention om at ratificere Kigaliændringen af Montrealprotokollen, som sammen med den kommende gennemgang af EU's regler om fluorholdige drivhusgasser udgør en enestående mulighed for at bringe verden tættere på at opfylde målene i Parisaftalen; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ambitiøs revision af fluorgasforordningen inden udgangen af 2021 med henblik på at fremskynde udfasningen af hydrofluorcarboner (HFC); mener, at der også bør træffes yderligere foranstaltninger mod anvendelsen af svovlhexafluorid (SF6); |
| --- | --- |

94.

glæder sig over den amerikanske Bidenregerings og den kinesiske præsident Xi Jinpings erklærede intention om at ratificere Kigaliændringen af Montrealprotokollen, som sammen med den kommende gennemgang af EU's regler om fluorholdige drivhusgasser udgør en enestående mulighed for at bringe verden tættere på at opfylde målene i Parisaftalen; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ambitiøs revision af fluorgasforordningen inden udgangen af 2021 med henblik på at fremskynde udfasningen af hydrofluorcarboner (HFC); mener, at der også bør træffes yderligere foranstaltninger mod anvendelsen af svovlhexafluorid (SF6

| 95. | opfordrer EU til at spille en ledende rolle med hensyn til at fremme CO2-prissætning som et effektivt klimapolitisk redskab som led i en bredere lovramme, at undersøge forbindelser og andre former for samarbejde med eksisterende CO2-prissætningsmekanismer i tredjelande og regioner, at fremskynde omkostningseffektive emissionsreduktioner på verdensplan og samtidig reducere risikoen for kulstoflækage, hvilket bør bidrage til at sikre lige vilkår på globalt plan; opfordrer Kommissionen til at iværksætte foranstaltninger med henblik på at sikre, at enhver sammenkædning med EU's emissionshandelssystem fortsat vil give supplerende og permanente afbødningsbidrag og ikke vil undergrave EU's interne forpligtelser med hensyn til drivhusgasemissioner; understreger, at oprettelsen af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme i EU, der er kompatibel med Verdenshandelsorganisationen, er en vigtig del af den grønne pagt og bør være en nøgleprioritet; understreger, at CO2-grænsetilpasningsmekanismen bør anvendes som en plan for en stærkere klimaindsats i EU og globalt, samtidig med at der sikres fair konkurrence mellem EU's indenlandske og udenlandske producenter; |
| --- | --- |

95.

opfordrer EU til at spille en ledende rolle med hensyn til at fremme CO2

2

2

2

| 96. | understreger vigtigheden af en stærk forpligtelse til ikke at anvende afskovning; bemærker, at selv om skovområdet i EU er blevet udvidet over de senere år, er omfattende afskovning i andre regioner, især i nye økonomier, som er afhængige af råstoffer, et problem, navnlig på grund af landbrugs- og husdyrsektorer, der kræver en passende løsning; |
| --- | --- |

96.

understreger vigtigheden af en stærk forpligtelse til ikke at anvende afskovning; bemærker, at selv om skovområdet i EU er blevet udvidet over de senere år, er omfattende afskovning i andre regioner, især i nye økonomier, som er afhængige af råstoffer, et problem, navnlig på grund af landbrugs- og husdyrsektorer, der kræver en passende løsning;

Industri og konkurrenceevne

Industri og konkurrenceevne

| 97. | mener, at COP26 er den vigtigste for de europæiske industri- og energisektorer siden undertegnelsen af Parisaftalen i 2015, da Unionen har fastlagt en vej til at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og har lanceret Fit for 55-pakken; mener, at økonomisk velstand, social samhørighed, jobskabelse, bæredygtig industriel udvikling og klimapolitik skal være gensidigt forstærkende; fremhæver, at bekæmpelse af klimaændringer giver EU's industri muligheder, som kan realiseres, hvis lovgiverne forpligter sig til en rettidig, skræddersyet, solidaritetsbaseret og passende politisk reaktion; understreger behovet for en overordnet strategi for at nå de mål, der er fastsat for 2030 og derefter, som afstemmer offentlige og private finansielle strømme; anser det for yderst vigtigt, at EU sikrer sig en first mover-fordel og går foran med et godt eksempel; |
| --- | --- |

97.

mener, at COP26 er den vigtigste for de europæiske industri- og energisektorer siden undertegnelsen af Parisaftalen i 2015, da Unionen har fastlagt en vej til at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og har lanceret Fit for 55-pakken; mener, at økonomisk velstand, social samhørighed, jobskabelse, bæredygtig industriel udvikling og klimapolitik skal være gensidigt forstærkende; fremhæver, at bekæmpelse af klimaændringer giver EU's industri muligheder, som kan realiseres, hvis lovgiverne forpligter sig til en rettidig, skræddersyet, solidaritetsbaseret og passende politisk reaktion; understreger behovet for en overordnet strategi for at nå de mål, der er fastsat for 2030 og derefter, som afstemmer offentlige og private finansielle strømme; anser det for yderst vigtigt, at EU sikrer sig en first mover-fordel og går foran med et godt eksempel;

| 98. | understreger, at EU bør gøre sit yderste for at bevare sine industriers førende position og globale konkurrenceevne i omstillingen til en økonomi med nulemission af drivhusgasser; påpeger, at man bør anvende tilgængelige og innovative politiske værktøjer til at opretholde og udvide EU's lederskab; understreger behovet for at dekarbonisere den europæiske industri yderligere og for at fortsætte EU's støtte til disse bestræbelser; glæder sig over de initiativer, der er taget for de strategiske værdikæder; anerkender de positive virkninger for de europæiske industrier af en tidlig indsats for at bekæmpe klimaændringer samt af, at EU går foran med et godt eksempel med hensyn til at opnå klimaneutralitet, hvilket baner vejen for mindre udviklede eller mindre ambitiøse lande og sikrer en yderst fordelagtig konkurrencefordel for EU's industrier og virksomheder; understreger behovet for at etablere retskraftige multilaterale og bilaterale aftaler mellem EU og dets partnere med henblik på at eksportere Unionens miljøstandarder og sikre lige vilkår inden for handel og investeringer; understreger behovet for at forhindre udflytning af produktion og investeringer i den europæiske industri på grund af mindre ambitiøse klimaforanstaltninger uden for Unionen og opfordrer derfor internationale partnere til at ensrette indsatsen for at bekæmpe klimaændringer; mener, at EU's grønne taksonomi skal skabe gennemsigtighed og klarhed for at sætte regeringer og virksomheder i stand til at skabe incitamenter til investeringer, der bidrager til at nå målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

98.

understreger, at EU bør gøre sit yderste for at bevare sine industriers førende position og globale konkurrenceevne i omstillingen til en økonomi med nulemission af drivhusgasser; påpeger, at man bør anvende tilgængelige og innovative politiske værktøjer til at opretholde og udvide EU's lederskab; understreger behovet for at dekarbonisere den europæiske industri yderligere og for at fortsætte EU's støtte til disse bestræbelser; glæder sig over de initiativer, der er taget for de strategiske værdikæder; anerkender de positive virkninger for de europæiske industrier af en tidlig indsats for at bekæmpe klimaændringer samt af, at EU går foran med et godt eksempel med hensyn til at opnå klimaneutralitet, hvilket baner vejen for mindre udviklede eller mindre ambitiøse lande og sikrer en yderst fordelagtig konkurrencefordel for EU's industrier og virksomheder; understreger behovet for at etablere retskraftige multilaterale og bilaterale aftaler mellem EU og dets partnere med henblik på at eksportere Unionens miljøstandarder og sikre lige vilkår inden for handel og investeringer; understreger behovet for at forhindre udflytning af produktion og investeringer i den europæiske industri på grund af mindre ambitiøse klimaforanstaltninger uden for Unionen og opfordrer derfor internationale partnere til at ensrette indsatsen for at bekæmpe klimaændringer; mener, at EU's grønne taksonomi skal skabe gennemsigtighed og klarhed for at sætte regeringer og virksomheder i stand til at skabe incitamenter til investeringer, der bidrager til at nå målene i Parisaftalen;

| 99. | anerkender den afgørende rolle, som SMV'er, navnlig mikrovirksomheder og nystartede virksomheder, spiller med hensyn til at fremme og levere resultater inden for beskæftigelse og vækst samt med hensyn til at føre an i den digitale og grønne omstilling; minder om, at SMV'er er en væsentlig del af den europæiske økonomiske og sociale struktur og skal støttes og tilskyndes i denne omstilling fra lovgivernes side, navnlig ved at sikre adgang til finansiering af bæredygtige teknologier, tjenester og processer og forenkle de administrative procedurer; er bekymret over, at mange SMV'er stadig ikke er klar over mulighederne i den grønne omstilling, og opfordrer derfor til, at dette vidensgab lukkes med støtte fra bæredygtighedsrådgiverne og bæredygtighedstjenesterne i Enterprise Europe Network; |
| --- | --- |

99.

anerkender den afgørende rolle, som SMV'er, navnlig mikrovirksomheder og nystartede virksomheder, spiller med hensyn til at fremme og levere resultater inden for beskæftigelse og vækst samt med hensyn til at føre an i den digitale og grønne omstilling; minder om, at SMV'er er en væsentlig del af den europæiske økonomiske og sociale struktur og skal støttes og tilskyndes i denne omstilling fra lovgivernes side, navnlig ved at sikre adgang til finansiering af bæredygtige teknologier, tjenester og processer og forenkle de administrative procedurer; er bekymret over, at mange SMV'er stadig ikke er klar over mulighederne i den grønne omstilling, og opfordrer derfor til, at dette vidensgab lukkes med støtte fra bæredygtighedsrådgiverne og bæredygtighedstjenesterne i Enterprise Europe Network;

| 100. | glæder sig over det engagement, den indsats og de fremskridt, som de europæiske borgere, lokalsamfund, kommuner, byer, regioner, industrier og institutioner indtil videre har lagt for dagen for at opfylde forpligtelserne i Parisaftalen; bemærker samtidig behovet for hurtigt at styrke indsatsen for at være i fuld overensstemmelse med Parisaftalen; opfordrer derfor alle involverede aktører i og uden for Unionen til at tilpasse deres ambitioner og adfærd til højere standarder med henblik på at tackle klimaudfordringerne; |
| --- | --- |

100.

glæder sig over det engagement, den indsats og de fremskridt, som de europæiske borgere, lokalsamfund, kommuner, byer, regioner, industrier og institutioner indtil videre har lagt for dagen for at opfylde forpligtelserne i Parisaftalen; bemærker samtidig behovet for hurtigt at styrke indsatsen for at være i fuld overensstemmelse med Parisaftalen; opfordrer derfor alle involverede aktører i og uden for Unionen til at tilpasse deres ambitioner og adfærd til højere standarder med henblik på at tackle klimaudfordringerne;

| 101. | fremhæver de muligheder, som en solid vækststrategi for genopretningen efter covid-19 giver ikke blot for at overvinde den økonomiske krise, men også for yderligere at udvikle en grøn og bæredygtig EU-økonomi ved at gennemføre den digitale og grønne omstilling; bemærker med bekymring, at det ville være til skade for EU's industri at negligere fordelen ved at opbygge momentum i betragtning af omfanget af den industrielle omstilling, der er nødvendig for at nå 2030-målene i et meget konkurrencedygtigt miljø med hurtig udvikling; |
| --- | --- |

101.

fremhæver de muligheder, som en solid vækststrategi for genopretningen efter covid-19 giver ikke blot for at overvinde den økonomiske krise, men også for yderligere at udvikle en grøn og bæredygtig EU-økonomi ved at gennemføre den digitale og grønne omstilling; bemærker med bekymring, at det ville være til skade for EU's industri at negligere fordelen ved at opbygge momentum i betragtning af omfanget af den industrielle omstilling, der er nødvendig for at nå 2030-målene i et meget konkurrencedygtigt miljø med hurtig udvikling;

| 102. | glæder sig over, at flere af EU's handelspartnere har indført CO2-handel eller andre prissætningsmekanismer; glæder sig over en socialt retfærdig CO2-grænsetilpasningsmekanisme i overensstemmelse med forslagene i Europa-Parlamentets beslutning om en WTO-kompatibel EU-mekanisme for CO2-grænsetilpasning, som omfatter etablering af en effektiv CO2-lækagemekanisme, og dens virkning med hensyn til at tilskynde til en global CO2-pris; opfordrer parterne i COP26 til at nå til enighed om klare, retfærdige og miljømæssigt og socialt forsvarlige regler for CO2-markeder, der leverer konkrete og målbare bidrag til bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

102.

glæder sig over, at flere af EU's handelspartnere har indført CO2

2

2

2

2

2

Energipolitik

Energipolitik

| 103. | glæder sig over revisionen af energilovgivningen under Fit for 55-pakken for at bringe den i overensstemmelse med Unionens øgede mål om at reducere emissionerne med mindst 55 % inden 2030 med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

103.

glæder sig over revisionen af energilovgivningen under Fit for 55-pakken for at bringe den i overensstemmelse med Unionens øgede mål om at reducere emissionerne med mindst 55 % inden 2030 med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050;

| 104. | minder om Unionens forpligtelse med hensyn til princippet om energieffektivitet først; understreger betydningen af at integrere princippet i al relevant lovgivning og alle relevante initiativer; påpeger det uudnyttede potentiale for energieffektivitet i sektorer som transport og bygninger, herunder opvarmning og køling; |
| --- | --- |

104.

minder om Unionens forpligtelse med hensyn til princippet om energieffektivitet først; understreger betydningen af at integrere princippet i al relevant lovgivning og alle relevante initiativer; påpeger det uudnyttede potentiale for energieffektivitet i sektorer som transport og bygninger, herunder opvarmning og køling;

| 105. | minder om, at der i Unionen blev brugt 50 mia. EUR på subsidier til fossile brændstoffer i 2018, hvilket svarer til ca. en tredjedel af alle energisubsidier i Unionen; mener, at subsidier til fossile brændstoffer undergraver målene i den europæiske grønne pagt og forpligtelserne i Parisaftalen; understreger det presserende behov for at tilvejebringe mere konsekvente prissignaler på tværs af energisektorerne og medlemsstaterne og det forhold, at de eksterne omkostninger ikke internaliseres; opfordrer medlemsstaterne og de øvrige parter i COP26 til at prioritere investeringer i grøn energi og infrastruktur og til at udfase direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

105.

minder om, at der i Unionen blev brugt 50 mia. EUR på subsidier til fossile brændstoffer i 2018, hvilket svarer til ca. en tredjedel af alle energisubsidier i Unionen; mener, at subsidier til fossile brændstoffer undergraver målene i den europæiske grønne pagt og forpligtelserne i Parisaftalen; understreger det presserende behov for at tilvejebringe mere konsekvente prissignaler på tværs af energisektorerne og medlemsstaterne og det forhold, at de eksterne omkostninger ikke internaliseres; opfordrer medlemsstaterne og de øvrige parter i COP26 til at prioritere investeringer i grøn energi og infrastruktur og til at udfase direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer;

| 106. | mener, at hvis EU skal opnå klimaneutralitet, bør dets energisystem integreres og baseres på en kaskadeprioritering startende med gennemførelsen af princippet om energieffektivitet først, hvilket fører til energibesparelser, efterfulgt af dekarbonisering af slutanvendelser gennem direkte elektrificering, brændstoffer baseret på vedvarende energikilder og, i en overgangsfase, lavemissionsbrændstoffer til anvendelser, der ikke har et andet alternativ, samtidig med at energitilgængeligheden, prisoverkommeligheden og forsyningssikkerheden opretholdes gennem udvikling af et cirkulært, meget energieffektivt, integreret, sammenkoblet, modstandsdygtigt og multimodalt energisystem; |
| --- | --- |

106.

mener, at hvis EU skal opnå klimaneutralitet, bør dets energisystem integreres og baseres på en kaskadeprioritering startende med gennemførelsen af princippet om energieffektivitet først, hvilket fører til energibesparelser, efterfulgt af dekarbonisering af slutanvendelser gennem direkte elektrificering, brændstoffer baseret på vedvarende energikilder og, i en overgangsfase, lavemissionsbrændstoffer til anvendelser, der ikke har et andet alternativ, samtidig med at energitilgængeligheden, prisoverkommeligheden og forsyningssikkerheden opretholdes gennem udvikling af et cirkulært, meget energieffektivt, integreret, sammenkoblet, modstandsdygtigt og multimodalt energisystem;

| 107. | minder om vigtigheden af at tage højde for mangfoldigheden af nationale energisystemer og udfordringer; fremhæver behovet for en retfærdig omstilling og gentager det løfte, der er skitseret i den nye grønne pagt om, at ingen må lades i stikken; er bekymret over, at omkring 50 mio. husstande i EU stadig lever i energifattigdom; fremhæver betydningen af den sociale dimension af en højere klimaambition, hvorved der bør vedtages politikker til forebyggelse og udryddelse af energifattigdom så hurtigt som muligt; understreger, at energipolitikker skal føres i overensstemmelse med princippet om en retfærdig omstilling samt i tæt samarbejde med civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter; mener derfor, at offentlig planlægning og et styrket samarbejde med arbejdsmarkedets parter og større inddragelse af civilsamfundet på lokalt, nationalt plan og EU-plan er absolut nødvendige forudsætninger for at opnå kulstofneutralitet i alle samfundssektorer på en retfærdig, inklusiv og socialt bæredygtig måde; |
| --- | --- |

107.

minder om vigtigheden af at tage højde for mangfoldigheden af nationale energisystemer og udfordringer; fremhæver behovet for en retfærdig omstilling og gentager det løfte, der er skitseret i den nye grønne pagt om, at ingen må lades i stikken; er bekymret over, at omkring 50 mio. husstande i EU stadig lever i energifattigdom; fremhæver betydningen af den sociale dimension af en højere klimaambition, hvorved der bør vedtages politikker til forebyggelse og udryddelse af energifattigdom så hurtigt som muligt; understreger, at energipolitikker skal føres i overensstemmelse med princippet om en retfærdig omstilling samt i tæt samarbejde med civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter; mener derfor, at offentlig planlægning og et styrket samarbejde med arbejdsmarkedets parter og større inddragelse af civilsamfundet på lokalt, nationalt plan og EU-plan er absolut nødvendige forudsætninger for at opnå kulstofneutralitet i alle samfundssektorer på en retfærdig, inklusiv og socialt bæredygtig måde;

| 108. | glæder sig over vedtagelsen af den europæiske brintstrategi, som fastsætter mål for installation af mindst 6 GW vedvarende brintelektrolysører i Unionen senest i 2024 og 40 GW vedvarende brintelektrolysører senest i 2030; minder om behovet for at fremskynde dekarboniseringen af den eksisterende brintproduktion ved at øge produktionen af vedvarende brint; understreger betydningen af at udfase fossilbaseret brint så hurtigt som muligt og i stedet fokusere på sikre og bæredygtige teknologier; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til straks at påbegynde planlægningen af denne fase omhyggeligt, således at produktionen af fossilbaseret brint kan begynde at falde hurtigt, forudsigeligt og uigenkaldeligt, og således at det undgås at forlænge levetiden for fossilbaserede produktionsanlæg; bemærker, at en række fossilbaserede brintproduktionsanlæg er beliggende i områderne med retfærdig omstilling, og fremhæver derfor, at der er behov for effektive støtteforanstaltninger, der letter reduktionen af drivhusgasemissioner og bidrager til omskoling og yderligere beskæftigelsesegnethed for den lokale arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

108.

glæder sig over vedtagelsen af den europæiske brintstrategi, som fastsætter mål for installation af mindst 6 GW vedvarende brintelektrolysører i Unionen senest i 2024 og 40 GW vedvarende brintelektrolysører senest i 2030; minder om behovet for at fremskynde dekarboniseringen af den eksisterende brintproduktion ved at øge produktionen af vedvarende brint; understreger betydningen af at udfase fossilbaseret brint så hurtigt som muligt og i stedet fokusere på sikre og bæredygtige teknologier; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til straks at påbegynde planlægningen af denne fase omhyggeligt, således at produktionen af fossilbaseret brint kan begynde at falde hurtigt, forudsigeligt og uigenkaldeligt, og således at det undgås at forlænge levetiden for fossilbaserede produktionsanlæg; bemærker, at en række fossilbaserede brintproduktionsanlæg er beliggende i områderne med retfærdig omstilling, og fremhæver derfor, at der er behov for effektive støtteforanstaltninger, der letter reduktionen af drivhusgasemissioner og bidrager til omskoling og yderligere beskæftigelsesegnethed for den lokale arbejdsstyrke;

| 109. | glæder sig over EU's strategi for offshore vedvarende energi og dets ambition om at øge Europas offshorekapacitet til mindst 60 GW senest i 2030 og til 340 GW senest i 2050; understreger behovet for at sikre, at gennemførelsen af strategien er til gavn for hele Unionen, herunder indlandsmedlemsstater; |
| --- | --- |

109.

glæder sig over EU's strategi for offshore vedvarende energi og dets ambition om at øge Europas offshorekapacitet til mindst 60 GW senest i 2030 og til 340 GW senest i 2050; understreger behovet for at sikre, at gennemførelsen af strategien er til gavn for hele Unionen, herunder indlandsmedlemsstater;

| 110. | er overbevist om, at det er nødvendigt at skabe betingelserne for, at forbrugerne får flere incitamenter til at vælge mere bæredygtige energiformer og være mere aktive; opfordrer Kommissionen til at gøre status over de sidste hindringer for egetforbrug af vedvarende energi og fællesskaber omkring vedvarende energi, navnlig i lavindkomsthusholdninger og sårbare husholdninger; |
| --- | --- |

110.

er overbevist om, at det er nødvendigt at skabe betingelserne for, at forbrugerne får flere incitamenter til at vælge mere bæredygtige energiformer og være mere aktive; opfordrer Kommissionen til at gøre status over de sidste hindringer for egetforbrug af vedvarende energi og fællesskaber omkring vedvarende energi, navnlig i lavindkomsthusholdninger og sårbare husholdninger;

| 111. | glæder sig over initiativet til at revidere energibeskatningsdirektivet (2003/96/EF) for at omdanne det til et instrument, der tilpasser skattepolitikkerne til energi- og klimamålene for 2030 og 2050, samtidig med at virkningerne, herunder for forbrugere, energifattigdom og transportfattigdom, vurderes; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at sænke skatter og afgifter på vedvarende energi i hele Unionen, hvor det er relevant, og til at styrke de finansielle incitamenter til at producere vedvarende energi; |
| --- | --- |

111.

glæder sig over initiativet til at revidere energibeskatningsdirektivet (2003/96/EF) for at omdanne det til et instrument, der tilpasser skattepolitikkerne til energi- og klimamålene for 2030 og 2050, samtidig med at virkningerne, herunder for forbrugere, energifattigdom og transportfattigdom, vurderes; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at sænke skatter og afgifter på vedvarende energi i hele Unionen, hvor det er relevant, og til at styrke de finansielle incitamenter til at producere vedvarende energi;

| 112. | understreger, at selv om Europa arbejder hen imod at nå sine ambitiøse mål, vil det kræve en koordineret global indsats at nå den globale nulemission senest i 2050; fremhæver, at udviklingslandene vil kræve forskellige grader af international bistand for at opnå deres grønne omstilling; understreger betydningen af at styrke det tætte grænseoverskridende samarbejde og udvekslingen af bedste praksis med internationale partnere inden for politikudformning og videnskab, herunder teknologioverførsel, med henblik på at fremme energieffektivitet og investeringer i bæredygtige energiteknologier og -infrastrukturer; |
| --- | --- |

112.

understreger, at selv om Europa arbejder hen imod at nå sine ambitiøse mål, vil det kræve en koordineret global indsats at nå den globale nulemission senest i 2050; fremhæver, at udviklingslandene vil kræve forskellige grader af international bistand for at opnå deres grønne omstilling; understreger betydningen af at styrke det tætte grænseoverskridende samarbejde og udvekslingen af bedste praksis med internationale partnere inden for politikudformning og videnskab, herunder teknologioverførsel, med henblik på at fremme energieffektivitet og investeringer i bæredygtige energiteknologier og -infrastrukturer;

| 113. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at vedtage en handlingsplan for digitalisering af energisektoren med henblik på at placere EU som teknologisk førende og muliggøre et mere integreret energisystem med intelligente løsninger i specifikke sektorer og med forbedret finansiering for perioden 2021-2027; minder om betydningen af, at cybersikkerhedsrisici i energisektoren håndteres for at sikre elektricitetssystemernes modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

113.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at vedtage en handlingsplan for digitalisering af energisektoren med henblik på at placere EU som teknologisk førende og muliggøre et mere integreret energisystem med intelligente løsninger i specifikke sektorer og med forbedret finansiering for perioden 2021-2027; minder om betydningen af, at cybersikkerhedsrisici i energisektoren håndteres for at sikre elektricitetssystemernes modstandsdygtighed;

Forskning, innovation, digitale teknologier og rumpolitik

Forskning, innovation, digitale teknologier og rumpolitik

| 114. | glæder sig over Horisont Europa-programmets rolle og dets bidrag til klimaneutralitet; er af den opfattelse, at partnerskaberne under Horisont Europa, herunder fællesforetagenderne, vil fremme samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor med det formål at bidrage til gennemførelsen af den grønne omstilling og samtidig sikre, at bæredygtige innovationer er til rådighed, tilgængelige og økonomisk overkommelige; understreger betydningen af at forbedre kommunikationen til borgerne om resultaterne af europæiske FoU-projekter og om nye teknologier, herunder fyrtårnsprojekter, med henblik på at øge offentlighedens accept og gøre Unionens rolle mere synlig for borgerne; |
| --- | --- |

114.

glæder sig over Horisont Europa-programmets rolle og dets bidrag til klimaneutralitet; er af den opfattelse, at partnerskaberne under Horisont Europa, herunder fællesforetagenderne, vil fremme samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor med det formål at bidrage til gennemførelsen af den grønne omstilling og samtidig sikre, at bæredygtige innovationer er til rådighed, tilgængelige og økonomisk overkommelige; understreger betydningen af at forbedre kommunikationen til borgerne om resultaterne af europæiske FoU-projekter og om nye teknologier, herunder fyrtårnsprojekter, med henblik på at øge offentlighedens accept og gøre Unionens rolle mere synlig for borgerne;

| 115. | fremhæver behovet for at tiltrække flere investeringer, både offentlige og private, i forskning, innovation og udbredelse af nye bæredygtige teknologier, herunder i arbejdskraftintensive industrier, i nødvendige nye infrastrukturnetværk og projekter, der bidrager til målene i den europæiske grønne pagt og Parisaftalen; |
| --- | --- |

115.

fremhæver behovet for at tiltrække flere investeringer, både offentlige og private, i forskning, innovation og udbredelse af nye bæredygtige teknologier, herunder i arbejdskraftintensive industrier, i nødvendige nye infrastrukturnetværk og projekter, der bidrager til målene i den europæiske grønne pagt og Parisaftalen;

| 116. | understreger betydningen af at sikre sammenhæng og konsekvens i incitamenterne til at fremme innovative teknologier med henblik på at nå 2030- og 2050-målene og håndtere udbredelsen af allerede modne teknologier samt investeringer i nye teknologier, der skal udvikles for at nå Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

116.

understreger betydningen af at sikre sammenhæng og konsekvens i incitamenterne til at fremme innovative teknologier med henblik på at nå 2030- og 2050-målene og håndtere udbredelsen af allerede modne teknologier samt investeringer i nye teknologier, der skal udvikles for at nå Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050;

| 117. | understreger den grundlæggende rolle, som digitale teknologier kan spille med hensyn til at støtte EU's grønne omstilling; understreger, at EU's genopretning kræver, at der skabes stabile lovrammer og finansielle incitamenter også for private aktører med henblik på at etablere og sikre markedsdrevne fremskridt i retning af forskning, innovation og udvikling af bæredygtige teknologier; |
| --- | --- |

117.

understreger den grundlæggende rolle, som digitale teknologier kan spille med hensyn til at støtte EU's grønne omstilling; understreger, at EU's genopretning kræver, at der skabes stabile lovrammer og finansielle incitamenter også for private aktører med henblik på at etablere og sikre markedsdrevne fremskridt i retning af forskning, innovation og udvikling af bæredygtige teknologier;

| 118. | understreger, at digitalisering er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med integrationen af energisystemet, da den kan muliggøre dynamiske og indbyrdes forbundne strømme af energibærere, gøre det muligt at sammenkoble forskelligartede markeder og tilvejebringe de nødvendige data til at matche udbud og efterspørgsel; fremhæver de digitale teknologiers potentiale til at øge energieffektiviteten og dermed reducere de samlede drivhusgasemissioner; minder om, at Kommissionen anslår, at IKT's miljøaftryk tegner sig for mellem 5 % og 9 % af det globale elforbrug og mere end 2 % af de globale drivhusgasemissioner; understreger, at datacentre og datatransmission ifølge en undersøgelse fra 2018 om kunstig intelligens fra Kommissionens Fælles Forskningscenter kan udgøre mellem 3 % og 4 % af Unionens samlede elforbrug; fremhæver, at Kommissionen forventer en stigning i datacentrenes forbrug på 28 % mellem 2018 og 2030; understreger, at 47 % af de digitale CO2-emissioner skyldes forbrugerudstyr såsom computere, smartphones, tablets og andre netforbundne produkter; opfordrer derfor til, at der træffes foranstaltninger til at reducere IKT-sektorens CO2-fodaftryk ved at sikre energi- og ressourceeffektivitet, og gentager målet om at gøre datacentre klimaneutrale og meget energieffektive senest i 2030 som anført i den digitale strategi; |
| --- | --- |

118.

understreger, at digitalisering er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med integrationen af energisystemet, da den kan muliggøre dynamiske og indbyrdes forbundne strømme af energibærere, gøre det muligt at sammenkoble forskelligartede markeder og tilvejebringe de nødvendige data til at matche udbud og efterspørgsel; fremhæver de digitale teknologiers potentiale til at øge energieffektiviteten og dermed reducere de samlede drivhusgasemissioner; minder om, at Kommissionen anslår, at IKT's miljøaftryk tegner sig for mellem 5 % og 9 % af det globale elforbrug og mere end 2 % af de globale drivhusgasemissioner; understreger, at datacentre og datatransmission ifølge en undersøgelse fra 2018 om kunstig intelligens fra Kommissionens Fælles Forskningscenter kan udgøre mellem 3 % og 4 % af Unionens samlede elforbrug; fremhæver, at Kommissionen forventer en stigning i datacentrenes forbrug på 28 % mellem 2018 og 2030; understreger, at 47 % af de digitale CO2

2

| 119. | minder om betydningen af FoI's bidrag til at nå de mål, der er fastsat i Parisaftalen, og målene i den europæiske grønne pagt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning og innovation og en samlet forhøjelse af EU's og de nationale budgetter til forskning og innovation inden for bæredygtige og sikre energiteknologier og innovation; opfordrer Kommissionen til at overveje yderligere at støtte teknologier og innovative løsninger, der vil bidrage til et klimasikret og integreret energisystem, herunder dem, hvor Europa har globalt lederskab og indenlandsk baserede værdikæder; finder det afgørende, at centrale segmenter af værdikæder for vedvarende energi er placeret i Unionen, for at nå klimamålene og tilvejebringe betydelige økonomiske fordele for europæerne, og opfordrer til at træffe passende foranstaltninger til at støtte den rolle, som europæisk indhold spiller i forsyningskæden og lovgivningen for vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

119.

minder om betydningen af FoI's bidrag til at nå de mål, der er fastsat i Parisaftalen, og målene i den europæiske grønne pagt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning og innovation og en samlet forhøjelse af EU's og de nationale budgetter til forskning og innovation inden for bæredygtige og sikre energiteknologier og innovation; opfordrer Kommissionen til at overveje yderligere at støtte teknologier og innovative løsninger, der vil bidrage til et klimasikret og integreret energisystem, herunder dem, hvor Europa har globalt lederskab og indenlandsk baserede værdikæder; finder det afgørende, at centrale segmenter af værdikæder for vedvarende energi er placeret i Unionen, for at nå klimamålene og tilvejebringe betydelige økonomiske fordele for europæerne, og opfordrer til at træffe passende foranstaltninger til at støtte den rolle, som europæisk indhold spiller i forsyningskæden og lovgivningen for vedvarende energikilder;

Klimaændringer og udvikling

Klimaændringer og udvikling

| 120. | mener, at COP26 giver mulighed for at forny bestræbelserne på at nå målene i Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 13 for bæredygtig udvikling (klimaindsatsen); mener, at 2030-dagsordenen skal fungere som en køreplan for en grønnere, mere retfærdig og mere bæredygtig fremtid; |
| --- | --- |

120.

mener, at COP26 giver mulighed for at forny bestræbelserne på at nå målene i Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 13 for bæredygtig udvikling (klimaindsatsen); mener, at 2030-dagsordenen skal fungere som en køreplan for en grønnere, mere retfærdig og mere bæredygtig fremtid;

| 121. | understreger betydningen af en menneskerettighedsbaseret tilgang til klimaindsatsen for at sikre, at alle foranstaltninger overholder og støtter menneskerettighederne for alle mennesker; |
| --- | --- |

121.

understreger betydningen af en menneskerettighedsbaseret tilgang til klimaindsatsen for at sikre, at alle foranstaltninger overholder og støtter menneskerettighederne for alle mennesker;

| 122. | opfordrer indtrængende parterne i UNFCCC til at fortsætte med at højne ambitionsniveauet for deres modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i overensstemmelse med målene i Parisaftalen og til at integrere menneskerettighedsdimensionen i deres nationalt bestemte bidrag (NDC) og deres meddelelse om tilpasning; opfordrer UNFCCC's sekretariat til i samarbejde med FN's højkommissær for menneskerettigheder at udarbejde retningslinjer for, hvordan beskyttelsen af menneskerettigheder kan integreres i NDC'er og tilpasningsmeddelelser; |
| --- | --- |

122.

opfordrer indtrængende parterne i UNFCCC til at fortsætte med at højne ambitionsniveauet for deres modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i overensstemmelse med målene i Parisaftalen og til at integrere menneskerettighedsdimensionen i deres nationalt bestemte bidrag (NDC) og deres meddelelse om tilpasning; opfordrer UNFCCC's sekretariat til i samarbejde med FN's højkommissær for menneskerettigheder at udarbejde retningslinjer for, hvordan beskyttelsen af menneskerettigheder kan integreres i NDC'er og tilpasningsmeddelelser;

| 123. | er klar over, at der er mange beviser for, at virkningerne af klimaændringerne forårsager og forværrer manglen på vitale ressourcer såsom agerjord, skader eller ødelægger økosystemer, der opretholder levebrød, og øger forekomsten og alvoren af naturkatastrofer og dermed fungerer som drivkræfter for konflikter, fordrivelser af befolkninger og humanitære kriser; |
| --- | --- |

123.

er klar over, at der er mange beviser for, at virkningerne af klimaændringerne forårsager og forværrer manglen på vitale ressourcer såsom agerjord, skader eller ødelægger økosystemer, der opretholder levebrød, og øger forekomsten og alvoren af naturkatastrofer og dermed fungerer som drivkræfter for konflikter, fordrivelser af befolkninger og humanitære kriser;

| 124. | understreger, at nedarvet, lokal og traditionel viden ifølge IPCC' femte vurderingsrapport er en vigtig ressource i forbindelse med tilpasning til klimaændringer; beklager, at oprindelige folks viden ikke udnyttes effektivt, samtidig med at den udtrykkelige anerkendelse af oprindelige folk og stammefolk og deres rettigheder stadig er fraværende i de retlige, politiske og institutionelle rammer i mange lande, og gennemførelsen af rettigheder fortsat er et stort problem; |
| --- | --- |

124.

understreger, at nedarvet, lokal og traditionel viden ifølge IPCC' femte vurderingsrapport er en vigtig ressource i forbindelse med tilpasning til klimaændringer; beklager, at oprindelige folks viden ikke udnyttes effektivt, samtidig med at den udtrykkelige anerkendelse af oprindelige folk og stammefolk og deres rettigheder stadig er fraværende i de retlige, politiske og institutionelle rammer i mange lande, og gennemførelsen af rettigheder fortsat er et stort problem;

| 125. | insisterer på, at det er bydende nødvendigt i de operationelle regler for mekanismen for bæredygtig udvikling at indarbejde solide garantier for afbødning og beskyttelse af oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder i alle projekter under denne mekanisme; understreger betydningen af at udnytte oprindelige folks og lokalsamfunds viden om miljøbeskyttelse og sikre, at deres stemmer høres som led i den internationale klimaindsats; |
| --- | --- |

125.

insisterer på, at det er bydende nødvendigt i de operationelle regler for mekanismen for bæredygtig udvikling at indarbejde solide garantier for afbødning og beskyttelse af oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder i alle projekter under denne mekanisme; understreger betydningen af at udnytte oprindelige folks og lokalsamfunds viden om miljøbeskyttelse og sikre, at deres stemmer høres som led i den internationale klimaindsats;

| 126. | opfordrer EU til at gå i spidsen for at bringe WTO-aftalerne i fuld overensstemmelse med Parisaftalen og sikre, at dets egne handels- og investeringsaftaler ikke udgør nogen hindring for gennemførelsen af Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling, men tværtimod støtter dem fuldt ud; |
| --- | --- |

126.

opfordrer EU til at gå i spidsen for at bringe WTO-aftalerne i fuld overensstemmelse med Parisaftalen og sikre, at dets egne handels- og investeringsaftaler ikke udgør nogen hindring for gennemførelsen af Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling, men tværtimod støtter dem fuldt ud;

Europa-Parlamentets rolle

Europa-Parlamentets rolle

| 127. | mener, at Parlamentet skal give sin godkendelse af internationale aftaler, som medlovgiver indtager en central rolle i den EU-interne gennemførelse af Parisaftalen og bør udgøre en integreret del af EU-delegationen; insisterer derfor på at få lov til at deltage i EU-samordningsmøderne på COP26 i Glasgow og blive sikret aktindsigt i alle forberedende dokumenter fra det øjeblik, forhandlingerne begynder; |
| --- | --- |

127.

mener, at Parlamentet skal give sin godkendelse af internationale aftaler, som medlovgiver indtager en central rolle i den EU-interne gennemførelse af Parisaftalen og bør udgøre en integreret del af EU-delegationen; insisterer derfor på at få lov til at deltage i EU-samordningsmøderne på COP26 i Glasgow og blive sikret aktindsigt i alle forberedende dokumenter fra det øjeblik, forhandlingerne begynder;

o

o o

| 128. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for UNFCCC med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle konventionens kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

128.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for UNFCCC med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle konventionens kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

1

(2)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 30.

2

(3)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 28.

3

(4)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

4

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaændringer.

9

(10)  S. M. Natali et al., »Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals«, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25. maj 2021.

10

(11)  K. K. Rigaud et al., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, World Bank Group, 19. marts 2018.

11

(12)  FN's Udviklingsprogram, »The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)«, 27. juni 2021.

12

(13)  Det Europæiske Miljøagentur, »Building the foundations for fundamental change«, 4. juni 2021.

13

(14)  M. C. Hänsel, M. A. Drupp, D. J. A. Johansson, F. Nesje, C. Azar, M. C. Freeman, B. Groom og T. Sterner, »Climate economics support for the UN climate targets«, Nature Climate Change, 10, s. 781-789, 2020.

14

(15)  Kommunikéet fra G7-topmødet i Carbis Bay den 11.-13. juni 2021.

15

(16)  Oxfam, »Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions«, 7. december 2020.

16

(17)  Europa-Parlamentets beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019.

18

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea, Rom, Italien, 2021.

19

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

21

(22)  IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaændringer.

22

(23)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Politisk Forum på Højt Niveau, gennemgang af gennemførelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling i 2018.

24

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency, Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS), marts 2021.

25

(26)  EPRS, marts 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandora-papirerne: konsekvenser for bestræbelserne på at bekæmpe hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Pandora-papirerne: konsekvenser for bestræbelserne på at bekæmpe hvidvask af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den erklæring, som OECD/G20’s inklusive ramme om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS) udsendte den 8. oktober 2021 om en tosøjleløsning til håndtering af de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som OECD/G20’s inklusive ramme om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS) udsendte den 8. oktober 2021 om en tosøjleløsning til håndtering af de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 med titlen »Beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 med titlen »Beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová« (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2) (TAXE-beslutningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2) (TAXE-beslutningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (3) (TAX2-beslutningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (3) (TAX2-beslutningen),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (PANA-henstillingen) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (PANA-henstillingen) (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. marts 2019 om økonomisk kriminalitet, skatteunddragelse og skatteundgåelse (5) (TAX3-beslutningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. marts 2019 om økonomisk kriminalitet, skatteunddragelse og skatteundgåelse (5) (TAX3-beslutningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. maj 2020 om en handlingsplan for en samlet EU-politik for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. maj 2020 om en handlingsplan for en samlet EU-politik for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (C(2020)2800),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en samlet EU-politik for forebyggelse af hvidvask og finansiering af terrorisme — Kommissionens handlingsplan og den seneste udvikling (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en samlet EU-politik for forebyggelse af hvidvask og finansiering af terrorisme — Kommissionens handlingsplan og den seneste udvikling (7),

| — | der henviser til rapporterne om søjle I- og søjle 2-planerne, der blev vedtaget af OECD/G20’s inklusive ramme den 14. oktober 2020, samt til resultaterne af OECD’s økonomiske analyse og konsekvensanalyse vedrørende forslagene, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne om søjle I- og søjle 2-planerne, der blev vedtaget af OECD/G20’s inklusive ramme den 14. oktober 2020, samt til resultaterne af OECD’s økonomiske analyse og konsekvensanalyse vedrørende forslagene,

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om reformering af EU-listen over skattely (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om reformering af EU-listen over skattely (8),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2021 af 26. januar 2021 med titlen »Udveksling af skatteoplysninger i EU: et solidt grundlag, men huller i gennemførelsen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2021 af 26. januar 2021 med titlen »Udveksling af skatteoplysninger i EU: et solidt grundlag, men huller i gennemførelsen«,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 13/2021 af 28. juni 2021 med titlen »EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 13/2021 af 28. juni 2021 med titlen »EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2021 med titlen »Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede« (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2021 med titlen »Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede« (COM(2021)0251),

| — | der henviser til den lovgivningspakke, som Kommissionen fremlagde den 20. juli 2021 med henblik på at styrke EU's regler om bekæmpelse af hvidvask og finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lovgivningspakke, som Kommissionen fremlagde den 20. juli 2021 med henblik på at styrke EU's regler om bekæmpelse af hvidvask og finansiering af terrorisme,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om gennemførelse af EU's krav om udveksling af skatteoplysninger: fremskridt, indhøstede erfaringer og forhindringer, som skal overvindes (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om gennemførelse af EU's krav om udveksling af skatteoplysninger: fremskridt, indhøstede erfaringer og forhindringer, som skal overvindes (9),

| — | der henviser til Parlamentets beslutning af 7. oktober 2021 om reform af EU's politik om skadelig skattepraksis (herunder reformen af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets beslutning af 7. oktober 2021 om reform af EU's politik om skadelig skattepraksis (herunder reformen af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen) (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Pandora-papirerne er en massiv lækage af data af et hidtil uset omfang, som dokumenterer, hvem der er de reelle ejere af selskaber etableret i skattely; der henviser til, at Det Internationale Konsortium af Undersøgende Journalister (ICIJ) begyndte at offentliggøre Pandora-papirerne den 3. oktober 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Pandora-papirerne er en massiv lækage af data af et hidtil uset omfang, som dokumenterer, hvem der er de reelle ejere af selskaber etableret i skattely; der henviser til, at Det Internationale Konsortium af Undersøgende Journalister (ICIJ) begyndte at offentliggøre Pandora-papirerne den 3. oktober 2021;

| B. | der henviser til, at 2.94 terabytes data er blevet lækket til ICIJ og delt med mediepartnere rundt om i verden; der henviser til, at nogle af dossiererne går tilbage til 1970'erne, men at de fleste af dem, ICIJ har gennemgået, blev oprettet mellem 1996 og 2020; der henviser til, at den nye lækage angiveligt vedrører mere end 330 politikere og embedsmænd fra næsten 100 lande, herunder 35 nuværende eller tidligere stats- og regeringschefer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 2.94 terabytes data er blevet lækket til ICIJ og delt med mediepartnere rundt om i verden; der henviser til, at nogle af dossiererne går tilbage til 1970'erne, men at de fleste af dem, ICIJ har gennemgået, blev oprettet mellem 1996 og 2020; der henviser til, at den nye lækage angiveligt vedrører mere end 330 politikere og embedsmænd fra næsten 100 lande, herunder 35 nuværende eller tidligere stats- og regeringschefer;

| C. | der henviser til, at Pandora-papirerne afslører, hvordan personer med stor nettoformue, herunder politikere, kriminelle, embedsmænd og berømtheder, bistås af mellemmænd såsom banker, revisorer og advokatfirmaer med at udforme komplekse selskabsstrukturer, der registreres i skattely i tæt samarbejde med offshore-tjenesteudbydere med henblik på at beskytte indtægter og aktiver mod en rimelig beskatning og kontrol; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Pandora-papirerne afslører, hvordan personer med stor nettoformue, herunder politikere, kriminelle, embedsmænd og berømtheder, bistås af mellemmænd såsom banker, revisorer og advokatfirmaer med at udforme komplekse selskabsstrukturer, der registreres i skattely i tæt samarbejde med offshore-tjenesteudbydere med henblik på at beskytte indtægter og aktiver mod en rimelig beskatning og kontrol;

| D. | der henviser til, at Pandora-papirerne er den seneste i en række af store datalækager, der afslører, hvor den finansielle offshore-verden fungerer, efter Lux Leaks i 2014, Swiss Leaks i 2015, Panama-papirerne i 2016, Paradise-papirerne i 2017, Mauritius Leaks i 2019, Luanda Leaks og FinCEN Files i 2020 samt Lux Letters i 2021; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Pandora-papirerne er den seneste i en række af store datalækager, der afslører, hvor den finansielle offshore-verden fungerer, efter Lux Leaks i 2014, Swiss Leaks i 2015, Panama-papirerne i 2016, Paradise-papirerne i 2017, Mauritius Leaks i 2019, Luanda Leaks og FinCEN Files i 2020 samt Lux Letters i 2021;

| E. | der henviser til, at Pandora-papirerne fremhæver den grundlæggende rolle, som information om reelt ejerskab spiller for bekæmpelsen af hvidvask og anden økonomisk kriminalitet, og det presserende behov for offentlig indsigt og mere nøjagtig information; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Pandora-papirerne fremhæver den grundlæggende rolle, som information om reelt ejerskab spiller for bekæmpelsen af hvidvask og anden økonomisk kriminalitet, og det presserende behov for offentlig indsigt og mere nøjagtig information;

| F. | der henviser til, at de aktiviteter, der er beskrevet i Pandora-papirerne, omfatter oprettelse af skuffeselskaber, fonde og truster til følgende formål: anonymt køb af ejendomme, yachter, jetfly og livsforsikringer, investeringer og flytning af penge mellem bankkonti, skatteundgåelse og økonomisk kriminalitet, herunder hvidvask; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de aktiviteter, der er beskrevet i Pandora-papirerne, omfatter oprettelse af skuffeselskaber, fonde og truster til følgende formål: anonymt køb af ejendomme, yachter, jetfly og livsforsikringer, investeringer og flytning af penge mellem bankkonti, skatteundgåelse og økonomisk kriminalitet, herunder hvidvask;

| G. | der henviser til, at selv om de aktiviteter, der omtales i Pandora-papirerne, ikke alle i sig selv er ulovlige, udgør de ofte skatteundgåelse og misbrug af princippet om forretningshemmelighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om de aktiviteter, der omtales i Pandora-papirerne, ikke alle i sig selv er ulovlige, udgør de ofte skatteundgåelse og misbrug af princippet om forretningshemmelighed;

| H. | der henviser til, at skattemyndighederne angiveligt har inddrevet over en milliard euro i forlængelse af afsløringerne i Panama-papirerne (11); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at skattemyndighederne angiveligt har inddrevet over en milliard euro i forlængelse af afsløringerne i Panama-papirerne (11);

| I. | der henviser til, at EU ud fra den mest konservative fordelingsformel globalt har de største tab som følge af overførsel af overskud til skattely og anslås at gå glip af ca. 20 % af sine selskabsskatteindtægter årligt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU ud fra den mest konservative fordelingsformel globalt har de største tab som følge af overførsel af overskud til skattely og anslås at gå glip af ca. 20 % af sine selskabsskatteindtægter årligt;

| J. | der henviser til, at G20-landene efter finanskrisen i 2008-2009 og en række afsløringer af skatteunddragelsespraksisser, aggressiv skatteplanlægning, skatteundgåelse og hvidvaskning af penge blev enige om at tage disse spørgsmål op på globalt plan på OECD-plan gennem projektet om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS), hvilket førte til BEPS-handlingsplanen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at G20-landene efter finanskrisen i 2008-2009 og en række afsløringer af skatteunddragelsespraksisser, aggressiv skatteplanlægning, skatteundgåelse og hvidvaskning af penge blev enige om at tage disse spørgsmål op på globalt plan på OECD-plan gennem projektet om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS), hvilket førte til BEPS-handlingsplanen;

| K. | der henviser til, at passende international skattelovgivning er nøglen til at forhindre skatteunddragelse og skatteundgåelse og til at udforme et retfærdigt og effektivt beskatningssystem, der tackler ulighed og sikrer sikkerhed og stabilitet, hvilket er en forudsætning for konkurrencedygtighed samt for lige konkurrencevilkår mellem virksomheder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at passende international skattelovgivning er nøglen til at forhindre skatteunddragelse og skatteundgåelse og til at udforme et retfærdigt og effektivt beskatningssystem, der tackler ulighed og sikrer sikkerhed og stabilitet, hvilket er en forudsætning for konkurrencedygtighed samt for lige konkurrencevilkår mellem virksomheder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| L. | der henviser til, at den samlede økonomiske formue placeret i skattely ifølge EU-skatteobservatoriet i 2017 beløb sig til 7 900 mia. EUR; der henviser til, at dette beløb svarer til 8 % af verdens bruttonationalprodukt (BNP); der henviser til, at resultatet er et tab af skatteindtægter på omkring 155 mia. EUR om året på verdensplan; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den samlede økonomiske formue placeret i skattely ifølge EU-skatteobservatoriet i 2017 beløb sig til 7 900 mia. EUR; der henviser til, at dette beløb svarer til 8 % af verdens bruttonationalprodukt (BNP); der henviser til, at resultatet er et tab af skatteindtægter på omkring 155 mia. EUR om året på verdensplan;

| M. | der henviser til, at skønnene over størrelsen af de skatteindtægter, der mistes alene på grund af selskabers skatteundgåelse i EU, spænder fra 50 til 70 mia. EUR om året, og at tallet når op på næsten 190 mia. EUR, hvis andre faktorer såsom særlige skattearrangementer og manglende effektivitet i skatteopkrævningen medregnes; der henviser til, at omkring 11 % af EU's samlede nettoformue, eller 2 300 mia. EUR, ifølge EU-Skatteobservatoriet er placeret offshore; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at skønnene over størrelsen af de skatteindtægter, der mistes alene på grund af selskabers skatteundgåelse i EU, spænder fra 50 til 70 mia. EUR om året, og at tallet når op på næsten 190 mia. EUR, hvis andre faktorer såsom særlige skattearrangementer og manglende effektivitet i skatteopkrævningen medregnes; der henviser til, at omkring 11 % af EU's samlede nettoformue, eller 2 300 mia. EUR, ifølge EU-Skatteobservatoriet er placeret offshore;

| N. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sine TAXE-, TAX2-, PANA- og TAX3-beslutninger og -henstillinger samt i sine nylige beslutninger vedtaget på grundlag af beretninger fra Underudvalget om Skatteanliggender (FISC) igen og igen har opfordret til en reform af det internationale selskabsskattesystem med henblik på at tackle skatteunddragelse og skatteundgåelse; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sine TAXE-, TAX2-, PANA- og TAX3-beslutninger og -henstillinger samt i sine nylige beslutninger vedtaget på grundlag af beretninger fra Underudvalget om Skatteanliggender (FISC) igen og igen har opfordret til en reform af det internationale selskabsskattesystem med henblik på at tackle skatteunddragelse og skatteundgåelse;

| O. | der henviser til, at 0,7-1,2 % af EU's årlige BNP ifølge Europol optræder i forbindelse med mistænkelige finansielle aktiviteter, der kan dække over f.eks. hvidvask i forbindelse med korruption, våbenhandel, menneskehandel, narkotikahandel, skatteunddragelse og -svig, terrorfinansiering eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker EU's borgere i dagligdagen; der henviser til, at kun 10 % af de 1,1 millioner tilfælde af mistænkelige aktiviteter, der blev indberettet i 2019, ifølge tal fra Europol er blevet undersøgt nærmere af de offentlige myndigheder (med store forskelle landene imellem); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 0,7-1,2 % af EU's årlige BNP ifølge Europol optræder i forbindelse med mistænkelige finansielle aktiviteter, der kan dække over f.eks. hvidvask i forbindelse med korruption, våbenhandel, menneskehandel, narkotikahandel, skatteunddragelse og -svig, terrorfinansiering eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker EU's borgere i dagligdagen; der henviser til, at kun 10 % af de 1,1 millioner tilfælde af mistænkelige aktiviteter, der blev indberettet i 2019, ifølge tal fra Europol er blevet undersøgt nærmere af de offentlige myndigheder (med store forskelle landene imellem);

| P. | der henviser til, at selv om det er vanskeligt at bestemme hvidvaskens omfang, fordi aktiviteten i sagens natur går upåagtet hen, medmindre den afsløres, er den klart i stigning på verdensplan; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at selv om det er vanskeligt at bestemme hvidvaskens omfang, fordi aktiviteten i sagens natur går upåagtet hen, medmindre den afsløres, er den klart i stigning på verdensplan;

| Q. | der henviser til, at der ifølge FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse hvert år bliver hvidvasket et samlet beløb svarende til 2,7 % af verdens årlige BNP; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der ifølge FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse hvert år bliver hvidvasket et samlet beløb svarende til 2,7 % af verdens årlige BNP;

| R. | der henviser til, at Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod de fleste medlemsstater for ikke at have gennemført det fjerde og femte hvidvaskdirektiv (12) korrekt i national ret; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod de fleste medlemsstater for ikke at have gennemført det fjerde og femte hvidvaskdirektiv (12) korrekt i national ret;

| S. | der henviser til, at Unionens ramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme lider under mangler med hensyn til håndhævelse kombineret med et ineffektivt tilsyn; der henviser til, at man med flere på hinanden følgende lovgivningsreformer har forsøgt at styrke rammen i de seneste år for at imødegå de nye risici og mangler; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Unionens ramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme lider under mangler med hensyn til håndhævelse kombineret med et ineffektivt tilsyn; der henviser til, at man med flere på hinanden følgende lovgivningsreformer har forsøgt at styrke rammen i de seneste år for at imødegå de nye risici og mangler;

| T. | der henviser til, at EU i det seneste årti har vedtaget en række lovgivningsmæssige reformer for at bekæmpe skatteundgåelse og økonomisk kriminalitet; der henviser til, at disse reformer har haft positive virkninger for det indre markeds funktion og for beskyttelsen af medlemsstaternes skattegrundlag og -indtægter, som er forudsætninger for jobskabelse, vækst og navnlig for genopretningen af EU’s økonomi efter covid-19-pandemien; der henviser til, at der imidlertid er et stadigt større behov for et bedre samarbejde mellem de administrative, retslige og retshåndhævende myndigheder i EU; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EU i det seneste årti har vedtaget en række lovgivningsmæssige reformer for at bekæmpe skatteundgåelse og økonomisk kriminalitet; der henviser til, at disse reformer har haft positive virkninger for det indre markeds funktion og for beskyttelsen af medlemsstaternes skattegrundlag og -indtægter, som er forudsætninger for jobskabelse, vækst og navnlig for genopretningen af EU’s økonomi efter covid-19-pandemien; der henviser til, at der imidlertid er et stadigt større behov for et bedre samarbejde mellem de administrative, retslige og retshåndhævende myndigheder i EU;

| U. | der henviser til, at Den Europæiske Anklagemyndighed, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Europol, Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) og nationale finansielle efterretningsenheder udfører et uvurderligt arbejde med at afsløre og bekæmpe grænseoverskridende svig, hvidvask og skatteunddragelse; der henviser til, at disse organer og agenturer er kronisk underbemandede og mangler finansielle ressourcer som følge af Rådets uvilje til som budgetmyndighed at tildele dem tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer under den årlige budgetprocedure; der henviser til, at Rådet, især i lyset af Pandora-papirerne, derfor er nødt til at revidere og ændre sin holdning til den årlige budgetprocedure for 2022 og fremtidige budgetter med henblik på at styrke de nævnte institutioners menneskelige og finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Den Europæiske Anklagemyndighed, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Europol, Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) og nationale finansielle efterretningsenheder udfører et uvurderligt arbejde med at afsløre og bekæmpe grænseoverskridende svig, hvidvask og skatteunddragelse; der henviser til, at disse organer og agenturer er kronisk underbemandede og mangler finansielle ressourcer som følge af Rådets uvilje til som budgetmyndighed at tildele dem tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer under den årlige budgetprocedure; der henviser til, at Rådet, især i lyset af Pandora-papirerne, derfor er nødt til at revidere og ændre sin holdning til den årlige budgetprocedure for 2022 og fremtidige budgetter med henblik på at styrke de nævnte institutioners menneskelige og finansielle ressourcer;

Generelle betragtninger

| 1. | noterer sig offentliggørelsen af de såkaldte Pandora-papirer den 3. oktober 2021 fra Det Internationale Konsortium af Undersøgende Journalisters (ICIJ; påskønner det uvurderlige bidrag, ICIJ gennem sit undersøgende arbejde har ydet til at afsløre hemmelig offshore-praksis og øge offentlighedens bevidsthed om spørgsmål, der har en klar offentlig interesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver den rolle, som international undersøgende journalistik og whistleblowere spiller med hensyn til at afsløre uregelmæssigheder, korruption, organiseret kriminalitet, hvidvask og misbrug, navnlig fra politisk eksponerede personers side; understreger det afgørende bidrag, som undersøgende journalistik yder til at opretholde demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anser det for nødvendigt at beskytte fortroligheden af den undersøgende journalistiks kilder, herunder whistleblowere, og bekræfter betydningen af i offentlighedens interesse at beskytte kilder, der står over for sagsanlæg eller retsforfølgelse for at have offentliggjort oplysninger i offentlighedens klare interesse; understreger betydningen af at forsvare journalisters frihed til at modtage fortrolige eller hemmelige dokumenter, datasæt og andre former for materiale, uanset deres oprindelse, og til at rapportere om de pågældende spørgsmål af offentlig interesse uden at risikere dyre sagsanlæg eller strafferetlig forfølgelse, hvis den undersøgende journalistiks rolle som vagthund i det demokratiske samfund skal sikres; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager i denne forbindelse, at det er nødvendigt at beskytte den undersøgende journalistik mod strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPPs) samt personlig chikane, intimidering og trusler på livet; mener, at bindende EU-regler, der giver solid og konsekvent beskyttelse af uafhængige medier og journalister mod chikanerende sagsanlæg, der har til formål at bringe dem til tavshed eller intimidere dem i EU, er stærkt påkrævede for at hjælpe med at sætte en stopper for denne urimelige praksis; fremhæver sit igangværende arbejde med en initiativbetænkning om SLAPPs; konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen arbejder på et initiativ mod misbrug af retssager rettet mod journalister og rettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at EU's direktiv om whistleblowere (13) blev vedtaget i 2019, og det skal være gennemført i medlemsstaternes nationale ret inden udgangen af 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at Pandora-papirerne på trods af ti års skatteskandaler og lovgivningsmæssige reformer i EU viser, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt på globalt plan til at tage hånd om selskabers hemmeligholdelse og offshore-skatteunddragelse og -undgåelse; påpeger, at hemmeligholdelse af selskabers ejerforhold anvendes til at skjule personlige økonomiske interesser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at Pandora-papirerne viser, hvordan skattely har tilpasset skadelig praksis til nye standarder for at forblive attraktive med henblik på skatteundgåelse; er af den opfattelse, at denne tilpasning fører til et kapløb mod bunden og den konstante fremkomst af nye skattely med stadig mere attraktive ordninger til skade for andre, som bliver mindre attraktive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at borgere og beslutningstagere stadig er afhængige af datalækager for at få adgang til oplysninger om hemmelige offshore-praksisser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre fremskridt med hensyn til at gøre information om reelt ejerskab tilgængelig for offentligheden og al anden relevant information tilgængelig for parlamenter og kompetente myndigheder, herunder skattemyndigheder, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

8.

| 9. | påpeger, at det skjulte system, der blev afsløret i Pandora-papirerne, skæmmer de legitime virksomheders omdømme, øger de økonomiske og sociale uligheder, skader den effektive levering af offentlige tjenesteydelser og bistand til de mest udsatte, underminerer den økonomiske udvikling, hvor der er tab af indtægter, og i høj grad undergraver borgernes tillid til retsstatsprincippet og vores økonomiske og demokratiske system; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende medlemsstaternes kompetente myndigheder, herunder skattemyndighederne, til at analysere ICIJ's datasæt og til at iværksætte grundige undersøgelser af enhver uregelmæssighed, der afsløres i Pandora-papirerne, og som involverer deres jurisdiktioner, herunder af af alle personer, der nævnes i Pandora-papirerne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at gennemgå de data, der er fremlagt i Pandora-papirerne, og analysere, om der er behov for yderligere lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan, samt om der er behov for håndhævelsestiltag for så vidt angår den eksisterende lovgivning, og til at rapportere tilbage til Parlamentet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Den Europæiske Anklagemyndighed til at vurdere, om de data, der er afsløret i Pandora-papirerne, giver den anledning til at foretage specifikke efterforskninger inden for rammerne af sit mandat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at en række politikere, herunder beslutningstagere på højt plan i EU, også har været nævnt i Pandora-papirerne, og opfordrer myndighederne i de involverede medlemsstater til at foretage passende undersøgelser af eventuelle forseelser; beklager navnlig, at politikere som Tjekkiets premierminister, Andrej Babiš, og Cyperns præsident, Nicos Anastasiades, som begge sidder i Det Europæiske Råd, samt Nederlandenes finansminister, Wopke Hoekstra, Aserbajdsjans præsident, Ilham Aliyev, den forhenværende britiske premierminister Tony Blair, Montenegros præsident, Milo Đukanović, den forhenværende minister i Maltas regering og forhenværende EU-kommissær John Dalli alle har været involveret i offshore-transaktioner ifølge Pandora-papirerne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fremhæver betydningen af at sikre høje standarder for integritet, ærlighed og ansvarlighed blandt personer med offentlige hverv i EU; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de har foranstaltninger og systemer på plads, der kræver, at personer med offentlige hverv anmelder deres eksterne aktiviteter, beskæftigelse, investeringer, aktiver og betydelige gaver eller fordele, som en interessekonflikt kan medføre med hensyn til deres funktioner som personer med offentlige hverv, som anbefalet i FN's konvention mod korruption; erindrer om, at medlemmer af Europa-Parlamentet i forvejen oplyser om deres økonomiske interesser; opfordrer navnlig politikere til frivilligt at oplyse om enhver formue placeret i skuffeselskaber uden obligatoriske foranstaltninger; fastholder, at sådanne erklæringer er af forebyggende karakter og har til formål at fremme gennemsigtighed og integritet i det offentlige rum og ikke bør fortolkes som forsøg på at hænge politikere ud som deltagere i kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og verdens ledere til i regi af det mellemstatslige G20-forum, den inklusive ramme og De Forenede Nationer at træffe effektive foranstaltninger til at imødegå skattely og deres driftsmodel ved effektivt at forbyde skuffeselskaber (selskaber uden økonomisk substans, hvis eneste formål er at undgå skatter eller anden lovgivning) gennem indførelse af specifikke obligatoriske gennemsigtigheds- og virksomhedskriterier, der forhindrer brugen heraf og forbyder andre former for økonomisk hemmeligholdelse, og til hurtigt at nå til enighed om en effektiv minimumssats for selskabsbeskatning og samtidig udvide og forbedre den globale udveksling af oplysninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstaterer med tilfredshed, at 136 jurisdiktioner, der deltager i OECD/G20's inklusive ramme for BEPS, har underskrevet erklæringen om tosøjleløsningen med henblik på at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien, og dermed har tilsluttet sig en grundlæggende reform af de internationale skatteregler; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger, at denne aftale, når den er gennemført, vil sikre en mere retfærdig fordeling af overskud og beskatningsrettigheder mellem landene med hensyn til de største og mest overskudsgivende multinationale selskaber, ligesom der vil blive indført en global effektiv minimumsselskabsskattesats på 15 % for virksomheder med en årlig indtjening på over 750 mio. EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger på ny betydningen af en multilateral indsats og international koordinering i kampen mod skatteunddragelse, skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer G20-lederne til på deres møde i Rom den 30.-31. oktober 2021 at give OECD mandat til at iværksætte et nyt globalt initiativ med henblik på at revidere den automatiske udveksling af oplysninger og styrke den globale styring af håndhævelsen af standarder for bekæmpelse af hvidvask; |
| --- | --- |

19.

| 20. | erindrer om de universelle principper om retfærdighed, gennemsigtighed og samarbejde på skatteområdet; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at forenkle deres skattesystemer for at sikre en mere retfærdig beskatning, skattesikkerhed og investeringer i realøkonomien og lette presset på skattemyndighederne, der skal bruge mange ressourcer på deres kamp mod skatteunddragelse og skatteundgåelse; |
| --- | --- |

20.

Status over håndhævelsen af bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering i EU, gennemsigtighed i virksomhederne og udveksling af oplysninger

| 21. | bemærker, at EU allerede har nogle af de højeste lovgivningsmæssige standarder for virksomhedsgennemsigtighed i verden; understreger imidlertid, at disse standarder stadig er utilstrækkelige i betragtning af den stigende mobilitet for kapital, personer og aktiver, den hurtige udvikling af digital finansiering og de stadig mere avancerede midler til at skjule ejerskabet af aktiver; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at det femte hvidvaskdirektiv navnlig kræver, at medlemsstaterne opretter registre over de reelle ejere af alle juridiske enheder, der er etableret i EU, herunder truster, og giver offentlig adgang til oplysninger om det reelle ejerskab i de fleste selskabsstrukturer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig, at EU i sin kamp for bekæmpelse af hvidvask, grænseoverskridende skattesvig, -unddragelse og -undgåelse løbende har revideret de gældende regler, hvilket har positive virkninger for det indre markeds funktion og for beskyttelsen af medlemsstaternes skattegrundlag og -indtægter, som er forudsætninger for jobskabelse, vækst og navnlig for genopretningen af EU's økonomi efter covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at medlemsstaterne i henhold til EU-retten skal kræve, at oplysningerne i registrene er tilstrækkelige, nøjagtige og aktuelle, og desuden skal indføre kontrolmekanismer med henblik herpå, herunder en forpligtelse for de kompetente myndigheder til at indberette uoverensstemmelser; understreger behovet for at sikre, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne har tilstrækkelige ressourcer til at kontrollere oplysninger om reelt ejerskab i registrene, og at der anvendes effektive, forholdsmæssige og afskrækkende foranstaltninger eller sanktioner i tilfælde, hvor juridiske enheder, truster og andre typer af juridiske arrangementer ikke giver tilstrækkelige, nøjagtige og aktuelle oplysninger om reelt ejerskab; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at afhjælpe manglen på tilstrækkelige og nøjagtige data i nationale registre, der kan anvendes til at identificere reelle ejere, navnlig i situationer, hvor der anvendes et netværk af skuffeselskaber; |
| --- | --- |

25.

| 26. | påpeger, at Pandora-papirerne fremhæver behovet for og den store fordel ved sammenkoblede og offentligt tilgængelige registre over reelle ejere for truster og lignende ordninger såsom selskaber med henblik på at give journalister og civilsamfundet mulighed for at foretage grundige undersøgelser og foretage en bedre krydskontrol af oplysninger; understreger betydningen af sådanne registre, der indeholder harmoniserede og maskinlæsbare data og er søgbare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er bekymret over, at ni lande, som dokumenteret af civilsamfundet (14), et år efter gennemførelsesfristen for det femte hvidvaskdirektiv, ikke havde oprettet offentlige registre, mens andre havde indført geografiske adgangsbegrænsninger i strid med EU-reglerne; beklager desuden, at de fleste EU-lande ser ud til at have indført barrierer som f.eks. betalingsmure og registreringskrav, som, selv om de tilsyneladende er i overensstemmelse med EU-retten, gør det vanskeligt at konsultere registrene; støtter Kommissionens bestræbelser på at sikre fuld gennemførelse og håndhævelse af det femte hvidvaskdirektiv gennem iværksættelse af traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager forsinkelsen i oprettelsen af systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) som følge af tekniske vanskeligheder; minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at dette er et lovkrav i henhold til det femte hvidvaskdirektiv, og at det er absolut nødvendigt, at oplysninger om reelt ejerskab er tilgængelige for finansielle efterretningsenheder (FIU'er), retshåndhævende myndigheder, forpligtede enheder og den brede offentlighed; beklager, at nogle medlemsstater undergraver effektiviteten af BORIS, allerede inden den er trådt i kraft, ved at forsinke oprettelsen og funktionsdygtigheden af deres nationale registre over reelt ejerskab, og opfordrer alle aktører til hurtigst muligt at adressere denne forsinkelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker, at OpenLux-afsløringerne allerede havde blotlagt grænserne for gennemsigtighedsforanstaltninger og den nuværende grad af implementering af offentlige registre over reelle ejere i medlemsstaterne; bemærker endvidere, at Pandora-papirerne indeholder eksempler på enkeltpersoner, der omgår kravet om gennemsigtighed vedrørende reelt ejerskab i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager, at de reelle ejere, der optræder i registret, skal være dem, der i sidste ende ejer eller kontrollerer en juridisk enhed gennem direkte eller indirekte ejerskab; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver kompleksiteten i omsættelsen af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering til national ret, fordi denne hidtil har været baseret på minimumsharmonisering; beklager den manglende politiske vilje i nogle medlemsstater til at gennemføre lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering korrekt; beklager, at fristen for gennemførelse af det femte hvidvaskdirektiv (10. januar 2020) og fristerne for henholdsvis registre over reelt ejerskab for selskaber og andre juridiske enheder (10. januar 2020) og truster og lignende juridiske arrangementer (10. marts 2020) ikke blev overholdt af en række medlemsstater; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig i denne forbindelse over den nye pakke om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering, som Kommissionen foreslog i juli 2021, herunder et fælles regelsæt om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering og navnlig de nye regler om gennemsigtighed omkring reelt ejerskab; ser frem til at arbejde på Kommissionens forslag og er fortsat fast besluttet på yderligere at forbedre standarderne for virksomheders gennemsigtighed i EU og sikre en effektiv ramme for bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig navnlig over, at Kommissionen i overensstemmelse med Parlamentets tidligere opfordringer herom har indført en forpligtelse for juridiske enheder uden for EU, der enten indgår i et forretningsforhold med en forpligtet enhed fra EU eller erhverver fast ejendom i Unionen, til at registrere deres reelle ejer i EU's registre over reelt ejerskab med henblik på at lukke et betydeligt smuthul i systemet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver Kommissionens forslag om at anmode medlemsstaterne om at give de kompetente myndigheder adgang til eksisterende registre over fast ejendom for at sikre rettidig identifikation af enhver fysisk eller juridisk person, der ejer fast ejendom; påskønner dette forslag og forpligter sig til i de kommende lovgivningsprocedurer til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering at arbejde for yderligere at fremme gennemsigtigheden omkring ejerskab af fast ejendom i EU, som fortsat er attraktivt for personer med stor nettoformue, der ønsker at skjule aktivernes værdi, og for kriminelle, der ønsker at hvidvaske udbyttet af deres ulovlige aktiviteter; |
| --- | --- |

34.

| 35. | glæder sig endvidere over Kommissionens forslag om at indføre en EU-dækkende sammenkobling af centraliserede automatiske mekanismer, der indeholder betalings- og bankkontooplysninger, gennem et fælles adgangspunkt, med henblik på at give retshåndhævende myndigheder og FIU'er hurtigere adgang til finansielle oplysninger i forskellige faser af efterforskningen og lette det grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af databeskyttelsesreglerne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | påskønner Kommissionens forslag om at oprette en ny europæisk myndighed for bekæmpelse af hvidvask som en fælles tilsynsmyndighed for udvalgte forpligtede enheder i den finansielle sektor og som en fælles koordinerings- og støttemekanisme for FIU'er i EU; understreger, at den nye myndighed bør tildeles en større budgetbevilling og være udstyret med tilstrækkelige ressourcer til at kunne udøve tilsynsbeføjelser over for finansielle enheder og føre effektivt tilsyn med ikkefinansielle forpligtede enheder; |
| --- | --- |

36.

| 37. | noterer sig, at den nye myndighed vil få mandat til at oprette og forvalte en koordineringsmekanisme mellem FIU'er; hilser denne udvikling velkommen og håber, at den nye myndighed vil spille en vigtig rolle med hensyn til at forbedre udvekslingen af oplysninger og samarbejdet mellem FIU'erne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over Kommissionens forslag om på EU-plan at indføre et mere harmoniseret sæt af effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner for manglende overholdelse af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ser desuden frem til en hurtig offentliggørelse af Kommissionens forslag om bekæmpelse af misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål; opfordrer indtrængende Kommissionen til ikke at begrænse sig til de substanskrav, der i øjeblikket anvendes på EU's liste over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner (EU-listen), men til at udvikle solide og progressive krav om reel økonomisk substans; fremhæver, at disse enheder ofte anvendes til at overføre penge til lavskattejurisdiktioner gennem ubeskattet udbytte, royalty eller rentebetalinger; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager, at der til trods for den positive udvikling og de kommende reformer fortsat findes juridiske smuthuller samt divergenser og uoverensstemmelser mellem gennemførelsespraksisser i medlemsstaterne; fremhæver endvidere, at begrænsningerne i den europæiske ramme for udveksling af oplysninger til dels skyldes mangel på ressourcer i skatteforvaltninger og FIU'er; gentager, at der er behov for et bedre samarbejde mellem de administrative, retslige og retshåndhævende myndigheder i EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at behandle og udveksle oplysninger via FIU'er og den samlede retshåndhævelsesramme; opfordrer Kommissionen til at vurdere, om FIU'erne har tilstrækkelige ressourcer til effektivt at tackle risikoen for hvidvask og terrorfinansiering; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at der bør tages yderligere hensyn til initiativer, der kan håndhæve foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering på EU-plan og nationalt plan, såsom udvidelse af Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser til at retsforfølge forbrydelser, der ikke er knyttet til EU-budgettet, øgede beføjelser til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og styrkelse af eksisterende agenturer såsom Europol og Eurojust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Europol til at intensivere sit samarbejde med medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder i forbindelse med efterforskning af skattekriminalitet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver konklusionerne og anbefalingerne i Revisionsrettens særberetning nr. 13/2021, hvoraf det fremgår, at »EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig«; beklager, at Revisionsretten fandt institutionel fragmentering og dårlig koordinering på EU-plan med hensyn til at bekæmpe hvidvask og terrorfinansiering og tage affære, når der blev identificeret risici; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker med bekymring, at Kommissionen var længe om at vurdere medlemsstaternes gennemførelse af direktiverne, fordi informationen fra visse medlemsstater var af ringe kvalitet, og Kommissionen rådede over begrænsede ressourcer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over, at medarbejdere i Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) har foretaget grundige undersøgelser af potentielle overtrædelser af EU-retten, men beklager de uforholdsmæssigt store forsinkelser i denne proces; beklager, at EBA ikke har iværksat flere undersøgelser på eget initiativ; beklager, at Kommissionen ikke har nogen intern vejledning om, hvad der skal give anledning til en anmodning til EBA om at foretage en undersøgelse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | er stærkt bekymret over de beviser, som Revisionsretten har fundet, på forsøg på at påvirke Tilsynsrådet, som var med i den rådgivende proces i forbindelse med en undersøgelse af en overtrædelse af EU-retten; opfordrer EBA til at forhindre yderligere forsøg på at påvirke medlemmer af undersøgelsespaneler, mens de drøfter sagerne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen, EBA og Den Europæiske Centralbank til at gøre noget ved de problemer, der er rejst, og tage fat på Revisionsrettens anbefalinger inden for den tidsramme, som Revisionsretten har fastsat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at sikre, at alle eksisterende ordninger for statsborgerskab eller opholdsret gennem investeringer er gennemsigtige og baseret på klare regler; er bekymret for, at disse ordninger kan have øget risikoen for hvidvask og skatteunddragelse, samtidig med at de undergraver den gensidige tillid og integriteten af Schengenområdet og euroområdet og indebærer andre politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige risici for Unionen og dens medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til regulering af ordningerne for statsborgerskab og opholdsret gennem investeringer så hurtigt som muligt, efter at Parlamentet har fremsat sine henstillinger; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til oplysningerne fra Pandora-papirerne i forbindelse med udarbejdelsen af EU's liste over højrisikotredjelande, navnlig jurisdiktioner, der fungerer som virksomhedsoprettelsescentre og letter økonomisk kriminalitet; gentager, at tredjelande, der ikke samarbejder med medlemsstaterne om højt profilerede europæiske undersøgelser af bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering, bør være kandidater til optagelse på listen; understreger betydningen af den selvstændige vurdering af tredjelande i EU, som bør være fri for uvedkommende geopolitiske hensyn, og den vægt, der bør lægges på gennemsigtighed omkring reelt ejerskab som kriterium for vurdering af tredjelande; |
| --- | --- |

50.

| 51. | bemærker med bekymring, at forpligtelsen til øget due diligence i forbindelse med politisk eksponerede personer, deres familiemedlemmer og nære medarbejdere ifølge afsløringerne måske ikke altid opfyldes af forpligtede enheder; opfordrer Kommissionen til at vurdere, i hvilket omfang udpegningen af politisk eksponerede personer og anvendelsen af øget due diligence rent faktisk finder sted, og de hindringer, som forpligtede enheder står over for i denne henseende; fremhæver, at det er vigtigt at indsamle data om, i hvor høj grad forpligtede enheder overholder dette; |
| --- | --- |

51.

| 52. | noterer sig Europarådets igangværende undersøgelse af vurderingen af den konkrete gennemførelse og reelle anvendelse i medlemsstaterne af det fjerde hvidvaskdirektiv, som Kommissionen har anmodet om; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre Europarådets evalueringsrapporter om medlemsstaterne og sikre, at civilsamfundsorganisationer inddrages i vurderingsprocessen; |
| --- | --- |

52.

Nødvendige tiltag på den globale scene

| 53. | finder det forkasteligt, at nogle amerikanske stater såsom South Dakota, Alaska, Wyoming, Delaware og Nevada som afsløret i Pandora-papirerne er blevet knudepunkter for hemmeligholdelse af økonomiske og selskabsmæssige forhold ud over de kendte skattely, som tidligere er blevet eksponeret; opfordrer USA's føderale regering og delstatsregeringer til at tage yderligere skridt til at sikre større virksomhedsgennemsigtighed og tilslutte sig den fælles indberetningsstandard (CRS) og dermed forpligte sig til fuld udveksling af information med andre lande; minder om, at EU-listen omfatter en vurdering af, om en jurisdiktion som minimum har status af »largely compliant« med CRS i henhold til Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet; opfordrer Rådet til at foretage en nyvurdering af USA inden for rammerne af EU-listen, navnlig med hensyn til kriterierne for gennemsigtighed på skatteområdet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker, at USA i øjeblikket ikke deltager i CRS, en informationsstandard for automatisk udveksling af information mellem skattemyndighederne om finansielle konti på globalt plan, som OECD udviklede i 2014; konstaterer følgelig, at USA er langt bagud i forhold til resten af verden med hensyn til fælles standarder for udveksling af information; anerkender, at USA spillede en ledende rolle med hensyn til at fremme gennemsigtighed gennem vedtagelsen af loven om overholdelse af beskatning af udenlandske konti (Foreign Account Tax Compliance Act); beklager imidlertid dybt lovens begrænsninger med hensyn til gensidighed og dens bivirkninger for såkaldte »accidental Americans« (personer med utilsigtet status af amerikanske statsborgere); beklager, at der endnu ikke er fundet en varig løsning på europæisk plan; minder om, at CRS til sammenligning kræver fuldstændig gensidighed i udvekslingen af oplysninger om finansielle konti mellem de jurisdiktioner, der deltager i CRS-aftalen; bemærker derfor, at USA er ved at blive en vigtig kanal for hemmeligholdelse af økonomiske oplysninger for ikke-amerikanske borgere gennem to hovedsmuthuller: kun oplysninger om amerikanske aktiver deles, og der udveksles ingen oplysninger om reelt ejerskab; |
| --- | --- |

54.

| 55. | påskønner den nyligt vedtagne amerikanske lov om virksomhedsgennemsigtighed (Corporate Transparency Act), som pålægger visse virksomheder og selskaber med begrænset ansvar at oplyse om reelt ejerskab til retshåndhævende myndigheder og andre med lovfæstet ansvar for bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering; bemærker imidlertid, at den nye lovgivning ikke sikrer fuld virksomhedsgennemsigtighed i lighed med den nuværende standard i EU og navnlig ikke omfatter truster og lignende ordninger som dem, der er afsløret i Pandora-papirerne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | glæder sig endvidere over den foreslåede amerikanske »formidlerlov« (»Establishing New Authorities for Business Laundering and Enabling Risks to Security (Enablers) Act«), der er udarbejdet i kølvandet på Pandora-papirerne, og som vil kræve, at det amerikanske finansministerium indfører nye due diligence-regler for amerikanske formidlere, som letter strømmen af udenlandske aktiver til USA; |
| --- | --- |

56.

| 57. | bemærker, at USA vil være vært for topmødet om demokrati den 9.-10. december 2021, som vil omfatte en søjle dedikeret til bekæmpelse af korruption; opfordrer den amerikanske regering til at benytte lejligheden til at bebude yderligere kommende reformer for at sikre, at USA ikke længere anvendes til at hvidvaske ulovlige midler og muliggøre skatteundgåelse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede fornyede forhandlinger med USA inden for rammerne af OECD med henblik på at opnå fuld gensidighed i en fælles fastlagt og styrket CRS-ramme; understreger, at dette vil føre til betydelige fremskridt og lavere overholdelsesomkostninger for de finansielle institutioner og i væsentlig grad vil mindske de bureaukratiske byrder; |
| --- | --- |

58.

| 59. | fremhæver endvidere, at alle medlemsstaterne har tilsluttet sig CRS; bemærker, at det andet direktiv om administrativt samarbejde (DAC2) har haft til formål at gennemføre CRS med henblik på udveksling af oplysninger i EU siden 2016; gentager i denne forbindelse henstillingerne i sin beslutning af 16. september 2021 om gennemførelsen af EU's krav om udveksling af skatteoplysninger: fremskridt, indhøstede erfaringer og forhindringer, som skal overvindes; beklager dybt, at alle medlemsstater — med undtagelse af Finland og Sverige — har nægtet at give Parlamentet adgang til de relevante data til vurdering af gennemførelsen af DAC-bestemmelserne; beklager, at Kommissionen ikke gav Parlamentet adgang til de relevante data, den er i besiddelse af; bemærker, at dette afslag ikke harmonerer med opfordringerne til større gennemsigtighed og samarbejde på skatteområdet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | er af den opfattelse, at Den Finansielle Aktionsgruppes (FATF's) peerevalueringsproces er et vidtspændende instrument til at vurdere, i hvilket omfang FATF's anbefalinger er blevet gennemført, og et lands generelle resultater inden for bekæmpelse af hvidvask; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer FATF til at gøre offentligt tilgængelige registre over reelt ejerskab til et krav for at overholde standarden i den igangværende revision af anbefaling 24 om gennemsigtighed og reelt ejerskab af juridiske personer og til at forbedre definitionen af reelt ejerskab med henblik på at udrydde eventuelle smuthuller, forbyde ihændehaveraktier, skærpe kravene til nominelle aktionærer og endelig tvinge jurisdiktioner, der overholder reglerne, til at kræve, at udenlandske selskaber med tilknytning til landet følger de samme regler om offentliggørelse af reelt ejerskab, som gælder for selskaber inden for landets grænser; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer EU's medlemsstater i FATF og Kommissionen til at sikre, at EU taler med én stemme på globalt plan inden for rammerne af bekæmpelsen af hvidvask og terrorfinansiering, og til at presse på for at opnå ovennævnte reformer med henblik på at skabe lige vilkår på globalt plan og effektivt forbyde hemmeligholdelse af virksomheders ejerskab og samtidig fremme en mere ansvarlig og gennemsigtig international forvaltningsramme på området for bekæmpelse af hvidvask; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen og EU's medlemsstater i FATF til også snarest muligt at vurdere lande, der er hjemsted for virksomhedsoprettelsescentre, og som internationale organer har konstateret, har et betydeligt antal mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, men som endnu ikke er blevet bedømt af FATF, fordi de ikke opfyldte prioritetskriterierne fra FATF's internationale samarbejdsgruppe (ICRG); |
| --- | --- |

63.

| 64. | bemærker, at over 1 500 britiske ejendomme med en anslået værdi på over 4 mia. GBP er blevet købt af hemmelige ejere via offshore-selskaber; anerkender, at den britiske regering har givet tilsagn om at vedtage et lovforslag fra 2018 med henblik på at indføre et offentligt register over udenlandske enheder, der ejer fast ejendom i Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at Pandora-papirerne har blotlagt, hvordan Det Forenede Kongerige gennem sine kronbesiddelser og oversøiske territorier stadig anvendes som knudepunkt for skatteundgåelse og hemmelige offshore-transaktioner; opfordrer Kommissionen til at identificere mulige måder og modforanstaltninger til at sikre samarbejde og harmonisering af standarder inden for beskatning og bekæmpelse af hvidvask, herunder ved at knytte ækvivalensafgørelser inden for finansielle tjenesteydelser sammen med vedtagelsen af standarder for skattemæssig gennemsigtighed og bekæmpelse af hvidvask svarende til dem, der gælder i EU; |
| --- | --- |

65.

Regulering af formidlere

| 66. | beklager, at Pandora-papirerne i forlængelse af tidligere afsløringer har vist, at 14 professionelle offshore-udbydere af virksomhedstjenester, herunder advokatfirmaer, skatterådgivere og formueforvaltere, bistår privatpersoner med stor nettoformue med at etablere selskabsstrukturer for at skjule deres aktiver, samtidig med at det sikres, at disse aktiviteter holder sig inden for lovens rammer; |
| --- | --- |

66.

| 67. | fremhæver, at den ikke-finansielle sektor i henhold til de internationale standarder for bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering skal overholde kundelegitimationskravene og indberette mistænkelige aktiviteter til myndighederne; |
| --- | --- |

67.

| 68. | beklager dybt, at mange jurisdiktioner, herunder i EU, i mange år ikke har overholdt de grundlæggende FATF-krav om at pålægge den formidlende ikke-finansielle sektor forpligtelser vedrørende bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme for at imødegå dens oprettelse af hemmelige strukturer; |
| --- | --- |

68.

| 69. | påpeger, at selvregulering og tilsyn med disse erhverv ikke har været effektivt med hensyn til at sikre overholdelse og sanktionering af overtrædelser af loven; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag om at give den nye myndighed for bekæmpelse af hvidvask beføjelse til at koordinere tilsynet med den ikke-finansielle sektor, koordinere peerevalueringer af tilsynsstandarder og -praksis og anmode ikke-finansielle tilsynsmyndigheder om at undersøge mulige overtrædelser af kravene vedrørende bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer FATF til hurtigst muligt at foretage en horisontal gennemgang af landenes gennemførelse af FATF's standarder vedrørende ikke-finansielle virksomheder og erhverv og til at anvende en målrettet opfølgningsproces, som det gjorde med succes med undersøgelsesinitiativet vedrørende finansiering af terrorisme, med henblik på hurtigt at øge den globale overholdelse af FATF's krav i den ikke-finansielle sektor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | gentager sin bekymring over, at disse aktører ofte kombinerer juridisk rådgivning, skatterådgivning og revisionstjenester, når de rådgiver både erhvervskunder og offentlige myndigheder; er derfor bekymret over, at økonomiske incitamenter, der letter skatteundgåelsesstrukturer, giver næring til en servicesektor, der også kan mobiliseres til at hvidvaske udbyttet fra kriminelle aktiviteter; gentager sine anmodninger fra tidligere beslutninger og henstillinger (15) om dette problem og anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at evaluere de lovgivningsmæssige rammer, der gælder for disse aktører, med henblik på at forhindre markedsadgang for dem, der formidler skatteundgåelse, skatteunddragelse og hvidvask; forventer forbedringer af den retlige ramme gennem Kommissionens revision af direktivet om lovpligtig revision; |
| --- | --- |

71.

| 72. | minder om forpligtelsen i henhold til DAC6 til, at formidlere skal indberette ordninger til skattemyndighederne baseret på karakteristika, der er en stærk indikation på skatteundgåelse, navnlig i lyset af strukturelle smuthuller i skattelovgivningen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Kommissionen til udvide DAC6-indberetningskravene til også at omfatte grænseoverskridende ordninger for kapitalforvaltning for kunder, der er fysiske personer; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til i sit kommende forslag om DAC 8 — blandt andre tidligere henstillinger relateret til DAC3, der er anført i Parlamentets beslutning om gennemførelsen af EU's krav om udveksling af skatteoplysninger — at medtage udveksling af oplysninger om skattearrangementer vedrørende fysiske personer, som ofte udarbejdes af formidlere, for at sikre, at oplysninger om arrangementer mellem en medlemsstats skattemyndigheder og personer med store nettoformuer deles med alle medlemsstater; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at princippet om beskyttelse af fortroligheden i korrespondancen mellem advokater og klienter ikke må anvendes til at dække over ulovlig praksis; noterer sig, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i en konkret sag (16) har konkluderet, at fortroligheden mellem advokat og klient ikke tilsidesætter forpligtelsen til at indberette mistanker, der forfølges med det legitime mål at forebygge kriminel aktivitet, og at sådanne indberetninger er nødvendige for at nå dette mål; |
| --- | --- |

75.

| 76. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at udstede retningslinjer for fortolkning og anvendelse af princippet om retten til fortrolighed for fagfolk og fastlægge en klar skillelinje mellem traditionel juridisk rådgivning og advokater, der fungerer som finansielle aktører, i overensstemmelse med de europæiske domstoles retspraksis; |
| --- | --- |

76.

Reform af EU's liste og skattepolitik

| 77. | gør på ny opmærksom på de negative konsekvenser af aggressiv skatteplanlægning, eftersom det fører til udhuling af medlemsstaternes skattegrundlag og flytter en uforholdsmæssigt stor skattebyrde over på de borgere og virksomheder — navnlig SMV'er — der overholder skattelovgivningen; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger, at skatteundgåelse og skatteunddragelse sammen med ordninger for overførsel af overskud har frataget stater og mennesker ressourcer, som er afgørende for at fremme udvikling og social retfærdighed og for at sikre staten de indtægter, den har brug for for at kunne fungere korrekt; |
| --- | --- |

78.

| 79. | insisterer på, at Kommissionen med henblik på at gennemføre de fremtidige lovgivningsmæssige reformer af skattepolitikken, der er nødvendige for effektivt at tackle de spørgsmål, der fremhæves i Pandora-papirerne, bør undersøge alle de muligheder, som traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, herunder artikel 116, giver for at gøre beslutningstagningen mere effektiv; |
| --- | --- |

79.

| 80. | beklager, at EU-listen, der også omtales som EU's sorte liste over skattely, fortsat er et lidet effektivt instrument på trods af nye skatteskandaler og foruroligende rapporter fra journalister og NGO'er; beklager, at medlemsstaternes finansministre endnu ikke har påtaget sig deres individuelle og fælles ansvar i kampen mod skattely, offshoreselskaber og truster, men tværtimod har bestræbt sig på at udvande den nuværende sorte liste; |
| --- | --- |

80.

| 81. | beklager navnlig, at Økofinrådet på sit møde den 5. oktober 2021 efter afsløringerne i Pandora-papirerne besluttede at afkorte EU's liste over skattely og fjerne de caribiske øer Anguilla og Dominica samt Seychellerne, som indgik i afsløringerne og stadig kun delvist overholder den internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger efter anmodning, til trods for, at der for nylig blev bevilget en anden evalueringsrunde af Det Globale Forum; |
| --- | --- |

81.

| 82. | bemærker, at to tredjedele af skuffeselskaberne i Pandora-papirerne er placeret på De Britiske Jomfruøer, som aldrig har været opført på EU's sorte liste (bilag I til de relevante rådskonklusioner) og blev fjernet fra den grå liste (bilag II) i februar 2020; |
| --- | --- |

82.

| 83. | gentager konklusionerne og henstillingerne fra sin beslutning af 21. januar 2021 om reformering af EU-listen over skattely; opfordrer til større gennemsigtighed med hensyn til de kriterier, der gælder for opførelse på listen; mener, at denne reform bør gennemføres inden udgangen af 2021 for at beskytte EU mod yderligere indtægtstab i genopretningsperioden efter covid-19; |
| --- | --- |

83.

| 84. | beklager dybt Rådets manglende vilje til at nå til enighed om det kommende kriterium for gennemsigtighed omkring reelt ejerskab; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at nå til enighed om dette kriterium i overensstemmelse med bestemmelserne i DAC5; |
| --- | --- |

84.

| 85. | gentager sin opfordring til at styrke kriterierne og sikre en bedre gennemførelse af forpligtelserne vedrørende EU-listen, navnlig kriterierne om fair beskatning, dvs. »jurisdiktionen bør ikke fremme offshorekonstruktioner eller -ordninger, der skal tiltrække overskud, som ikke afspejler en reel økonomisk aktivitet i jurisdiktionen«; minder om sit krav om også at vurdere og overvåge skatteordninger i EU og dermed, ud fra de samme kriterier som EU-listen, reformere EU's politik om skadelig skattepraksis og adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, som bør gøres bindende; opfordrer navnlig til, at der indføres et minimumsniveau af økonomisk substans som et kriterium for, hvad et skattely er, at der indføres passende sanktioner og effektiv mindstebeskatning i overensstemmelse med den internationalt aftalte effektive minimumsskattesats inden for rammerne af søjle II i den inklusive ramme, samt at anvendelsesområdet for adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning udvides til også at omfatte personlige indkomstskattebegunstigelsesordninger og særlige statsborgerskabsordninger, som er udformet med henblik på at tiltrække meget mobile velhavende personer og digitale nomader, hvilket kan medføre væsentlige forvridninger på det indre marked; |
| --- | --- |

85.

| 86. | bemærker, at opførelsen af tredjelande på EU's liste kun har få umiddelbare og bindende konsekvenser; mener, at opførelse på EU's liste bør ledsages af sanktioner, der har en effektiv afskrækkende virkning, og at en revideret liste bør kædes sammen med en sanktionsordning; |
| --- | --- |

86.

| 87. | minder om, at Kommissionen under semesterprocessen kritiserede nogle medlemsstater for mangler i deres skattesystemer, som fremmer aggressiv skatteplanlægning; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til en reformeret adfærdskodeks for erhvervsbeskatning inspireret af de nylige forslag, der er beskrevet i Parlamentets beslutning af 7. oktober 2021 om reform af EU's politik for skadelig skattepraksis (herunder reformen af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen); |
| --- | --- |

88.

| 89. | glæder sig over, at Kommissionen agter at foreslå et direktiv om et fælles EU-dækkende system for kildeskat af udbytte- eller rentebetalinger; understreger, at medlemsstaterne, indtil der er indført et fælles system, kan træffe legitime modforanstaltninger for at beskytte deres skattegrundlag; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Den Finansielle Aktionsgruppe. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 111.

(2)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 51.

(3)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 79.

(4)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(5)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 8.

(6)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 22.

(7)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 92.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0022.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0392.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0416.

(11)  International Consortium of Investigative Journalists, »Panama Papers revenue recovery reaches $1.36 billion as investigations continue«, 6. april 2021.

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73). Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge og finansiering af terrorisme (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43).

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

(14)  Transparency International, »Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union«, 26. maj 2021.

(15)  Se f.eks. Kommissionens henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen efter undersøgelsen af hvidvask, skatteundgåelse og skatteunddragelse, punkt 143 (EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132).

(16)  Se dens dom af 6. december 2012 i sagen Michaud mod Frankrig.

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«),

| — | der henviser til artikel 1, 2, 4 og 19 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1, 2, 4 og 19 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis,

| — | der henviser til Kommissionens begrundede forslag til Rådets afgørelse af 20. december 2017, som er fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i TEU, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens begrundede forslag til Rådets afgørelse af 20. december 2017, som er fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i TEU, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om mediefrihed og yderligere forværring af retsstatsprincippet i Polen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om mediefrihed og yderligere forværring af retsstatsprincippet i Polen (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juli 2021 med titlen »Retsstatssituationen 2021 — Retsstatssituationen i EU« (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juli 2021 med titlen »Retsstatssituationen 2021 — Retsstatssituationen i EU« (COM(2021)0700),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal;

| B. | der henviser til, at Polens premierminister den 29. marts 2021 indgav en anmodning til den generelt anfægtede og ulovlige »forfatningsdomstol« om at undersøge, om bestemmelserne i TEU vedrørende EU-rettens forrang og effektiv retsbeskyttelse er i overensstemmelse med den polske forfatning (8); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Polens premierminister den 29. marts 2021 indgav en anmodning til den generelt anfægtede og ulovlige »forfatningsdomstol« om at undersøge, om bestemmelserne i TEU vedrørende EU-rettens forrang og effektiv retsbeskyttelse er i overensstemmelse med den polske forfatning (8);

| C. | der henviser til, at EU-Domstolen ved kendelse af 14. juli 2021 har truffet afgørelse om foreløbige forholdsregler, som Kommissionen har anmodet om i henhold til artikel 279 i TEUF, og som vedrører funktionen af den polske højesterets disciplinærafdeling og suspenderingen af yderligere bestemmelser i polsk ret, der påvirker retsvæsenets uafhængighed (9); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU-Domstolen ved kendelse af 14. juli 2021 har truffet afgørelse om foreløbige forholdsregler, som Kommissionen har anmodet om i henhold til artikel 279 i TEUF, og som vedrører funktionen af den polske højesterets disciplinærafdeling og suspenderingen af yderligere bestemmelser i polsk ret, der påvirker retsvæsenets uafhængighed (9);

| D. | der henviser til, at den ulovlige polske »forfatningsdomstol« den 14. juli 2021 fastslog, at EU-Domstolens foreløbige kendelser om domstolenes struktur i Polen var uforenelige med den polske forfatning (10); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den ulovlige polske »forfatningsdomstol« den 14. juli 2021 fastslog, at EU-Domstolens foreløbige kendelser om domstolenes struktur i Polen var uforenelige med den polske forfatning (10);

| E. | der henviser til, at EU-Domstolen den 15. juli 2021 i sin dom i sag C-791/19 (11) fastslog, at disciplinærordningen for dommere i Polen ikke var forenelig med EU-retten; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU-Domstolen den 15. juli 2021 i sin dom i sag C-791/19 (11) fastslog, at disciplinærordningen for dommere i Polen ikke var forenelig med EU-retten;

| F. | der henviser til, at EU-Domstolen den 6. oktober 2021 fastslog, at overflytninger uden en dommers samtykke fra en domstol til en anden eller mellem to afdelinger ved samme domstol kan undergrave principperne om dommeres uafsættelighed og retsvæsenets uafhængighed (12); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-Domstolen den 6. oktober 2021 fastslog, at overflytninger uden en dommers samtykke fra en domstol til en anden eller mellem to afdelinger ved samme domstol kan undergrave principperne om dommeres uafsættelighed og retsvæsenets uafhængighed (12);

| G. | der henviser til, at vicepræsidenten for EU-Domstolen den 6. oktober 2021 afviste Polens anmodning om at annullere kendelsen fra vicepræsidenten for EU-Domstolen af 14. juli 2021, der kræver suspension af anvendelsen af nationale bestemmelser, navnlig vedrørende de beføjelser, der er tillagt disciplinærafdelingen ved højesteret (13); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at vicepræsidenten for EU-Domstolen den 6. oktober 2021 afviste Polens anmodning om at annullere kendelsen fra vicepræsidenten for EU-Domstolen af 14. juli 2021, der kræver suspension af anvendelsen af nationale bestemmelser, navnlig vedrørende de beføjelser, der er tillagt disciplinærafdelingen ved højesteret (13);

| H. | der henviser til, at den ulovlige »forfatningsdomstol« den 7. oktober 2021 fremlagde sin afgørelse i sag K 3/21, der blev vedtaget med to afvigende udtalelser, om den polske premierministers anmodning af 29. marts 2021, og fandt, at bestemmelserne i TEU er uforenelige med den polske forfatning af flere grunde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den ulovlige »forfatningsdomstol« den 7. oktober 2021 fremlagde sin afgørelse i sag K 3/21, der blev vedtaget med to afvigende udtalelser, om den polske premierministers anmodning af 29. marts 2021, og fandt, at bestemmelserne i TEU er uforenelige med den polske forfatning af flere grunde;

| I. | der henviser til, at over 100 000 polske borgere den 10. oktober 2021 demonstrerede fredeligt i hele Polen for at vise deres støtte til Polens medlemskab af EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at over 100 000 polske borgere den 10. oktober 2021 demonstrerede fredeligt i hele Polen for at vise deres støtte til Polens medlemskab af EU;

| J. | der henviser til, at den illegitime »forfatningsdomstol« den 22. oktober 2020 også blev anvendt politisk til at angribe kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den illegitime »forfatningsdomstol« den 22. oktober 2020 også blev anvendt politisk til at angribe kvinders rettigheder;

| K. | der henviser til, at afgørelsen i sag K 3/21 den 12. oktober 2021 blev offentliggjort i Polens officielle tidende (14), hvilket gav den retskraft i det polske retssystem; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at afgørelsen i sag K 3/21 den 12. oktober 2021 blev offentliggjort i Polens officielle tidende (14), hvilket gav den retskraft i det polske retssystem;

| L. | der henviser til, at sammenslutningen af europæiske forvaltningsdommere også har givet udtryk for, at den ulovlige »forfatningsdomstols« dom klart er i strid med det grundlæggende princip om EU-rettens forrang (15); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at sammenslutningen af europæiske forvaltningsdommere også har givet udtryk for, at den ulovlige »forfatningsdomstols« dom klart er i strid med det grundlæggende princip om EU-rettens forrang (15);

| M. | der henviser til, at langt størstedelen af respondenterne i en Flash Eurobarometer-undersøgelse fra august 2021 var enige i, at EU kun bør stille midler til rådighed for medlemsstaterne på betingelse af, at deres regeringer opretholder og gennemfører retsstatsprincippet og de demokratiske principper; der henviser til, at dette tal også var meget højt i Polen (72 %) (16); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at langt størstedelen af respondenterne i en Flash Eurobarometer-undersøgelse fra august 2021 var enige i, at EU kun bør stille midler til rådighed for medlemsstaterne på betingelse af, at deres regeringer opretholder og gennemfører retsstatsprincippet og de demokratiske principper; der henviser til, at dette tal også var meget højt i Polen (72 %) (16);

| N. | der henviser til, at kun 5 % af respondenterne ifølge forskellige meningsmålinger foretaget i Polen i september 2021 og oktober 2021 svarede, at de gerne så Polen forlade EU (17), mens 90 % af respondenterne så positivt på Polens medlemskab af EU (18), og 95 % af respondenterne svarede også, at de mente, at EU-støtte har en positiv indvirkning på udviklingen i deres by eller region, hvilket er højere end EU-gennemsnittet (19); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kun 5 % af respondenterne ifølge forskellige meningsmålinger foretaget i Polen i september 2021 og oktober 2021 svarede, at de gerne så Polen forlade EU (17), mens 90 % af respondenterne så positivt på Polens medlemskab af EU (18), og 95 % af respondenterne svarede også, at de mente, at EU-støtte har en positiv indvirkning på udviklingen i deres by eller region, hvilket er højere end EU-gennemsnittet (19);

1.

beklager dybt den ulovlige »forfatningsdomstols« afgørelse af 7. oktober 2021 (20) og ser den som et angreb på det europæiske samfund af værdier og love som helhed, der underminerer EU-rettens forrang som et af EU's grundprincipper i overensstemmelse med EU-Domstolens veletablerede retspraksis; udtrykker dyb bekymring over, at denne afgørelse kan skabe en farlig præcedens; understreger, at den ulovlige »forfatningsdomstol« ikke blot mangler juridisk gyldighed og uafhængighed (21), men heller ikke er kvalificeret til at fortolke forfatningen i Polen;

2.

understreger, at den grundlæggende ret til effektive retsmidler i henhold til artikel 47 i chartret kræver adgang til en »uafhængig« domstol; noterer sig de voksende udfordringer, som de nationale forfatningsdomstole og visse politikere udgør i denne henseende, og opfordrer medlemsstaterne til at respektere EU-Domstolens afgørende rolle og overholde dens afgørelser;

3.

beklager, at initiativet til at sætte spørgsmålstegn ved EU-rettens forrang frem for national lovgivning kom fra den nuværende polske premierminister, som yderligere misbrugte retsvæsenet som et redskab til at virkeliggøre sin politiske dagsorden; beklager dette initiativ og ser det som en ensidig beslutning om at sætte spørgsmålstegn ved EU's retlige ramme og Polens tilslutning hertil; minder om, at Republikken Polens tiltrædelse af EU fandt sted ved ratifikation af tiltrædelsestraktaten med det samtykke, som den polske nation gav udtryk for i en folkeafstemning; minder endvidere om, at Republikken Polen frivilligt har forpligtet sig til at være bundet af bestemmelserne i de grundlæggende traktater og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis; fordømmer anvendelsen af retssystemet til politiske formål og opfordrer de polske myndigheder til at ophøre med vilkårligt at gøre brug af deres udøvende og lovgivningsmæssige beføjelser til at undergrave magtens tredeling og retsstatsprincippet;

4.

bekræfter, at et retssystem skal undersøges i sin helhed for at afgøre, om det tjener formålet om effektiv og uafhængig domstolskontrol, og afviser på det kraftigste den nuværende PiS-regerings gentagne forsøg på at retfærdiggøre de lovgivningsmæssige ændringer inden for retsvæsenet i Polen, navnlig på grundlag af individuelle og isolerede eksempler i forskellige medlemsstater;

5.

beklager, at afgørelse K 3/21 har en negativ indvirkning på polske og europæiske borgere og virksomheder, da deres grundlæggende ret til et uafhængigt retssystem, der fuldt ud anvender EU-lovgivningen og gældende EU-ret, ikke længere kan garanteres; er bekymret over den effektive beskyttelse af polske og europæiske borgeres grundlæggende rettigheder i denne forbindelse;

6.

understreger illegitimiteten af kendelsen af 22. oktober 2020 (K 1/20) og anerkender, at disse alvorlige begrænsninger af kvinders reproduktive sundhed og rettigheder er retsstridige;

7.

roser de titusindvis af polske borgere, som gik på gaden i fredelige masseprotester for at kæmpe for deres rettigheder og frihedsrettigheder som europæiske borgere; deler deres ønske om et stærkt demokratisk Polen i centrum for det europæiske projekt;

8.

frygter, at afgørelse K 3/21 vil få en stærkt afskrækkende virkning på polske dommere og afholde dem fra at anvende deres beføjelser vedrørende anvendelse af EU-retten; gentager sin fulde støtte til polske dommere, som stadig anvender EU-rettens forrang og henviser sager til EU-Domstolen til præjudiciel afgørelse, også efter afgørelse K 3/21, på trods af den risiko, det indebærer for deres karrierer, herunder disciplinær udelukkelse fra pådømmelse, afskedigelse eller tvungen fratrædelse;

9.

minder om, at EU-traktaterne ikke kan ændres ved en afgørelse fra en national domstol, og at den polske forfatning i sin artikel 91 minder om, at en ratificeret international aftale udgør en del af den nationale retsorden, at den skal anvendes direkte, og at dens love har forrang i tilfælde af en lovkonflikt; er dybt bekymret over, at den polske »forfatningsdomstol« er blevet omdannet fra en effektiv vogter af forfatningen til et redskab til at legalisere myndighedernes ulovlige aktiviteter; minder om, at EU-Domstolens afgørelser ikke undergraver medlemsstaternes ret til at foretage organisatoriske ændringer inden for retsvæsenet;

10.

glæder sig over visse nationale parlamenters initiativer til at drøfte og indtage klare holdninger til de seneste foranstaltninger, som den polske PiS-regering har truffet, og dens angreb på EU-rettens forrang;

11.

gentager sit synspunkt om, at ingen penge fra EU's skatteydere bør gives til regeringer, der åbenlyst, målrettet og systematisk undergraver de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU;

12.

| — | indlede traktatbrudsprocedurer vedrørende lovgivningen om den ulovlige »forfatningsdomstol«, dens ulovlige sammensætning og dens rolle med hensyn til at hindre overholdelse af EU-Domstolens domme og anmode EU-Domstolen om at indføre midlertidige foranstaltninger samt indlede traktatbrudsprocedurer vedrørende højesterets afdeling for ekstraordinær prøvelse og offentlige sager, det nationale råd for retsvæsenet og anklagemyndigheden i Polen |
| --- | --- |

—

indlede traktatbrudsprocedurer vedrørende lovgivningen om den ulovlige »forfatningsdomstol«, dens ulovlige sammensætning og dens rolle med hensyn til at hindre overholdelse af EU-Domstolens domme og anmode EU-Domstolen om at indføre midlertidige foranstaltninger samt indlede traktatbrudsprocedurer vedrørende højesterets afdeling for ekstraordinær prøvelse og offentlige sager, det nationale råd for retsvæsenet og anklagemyndigheden i Polen

| — | Kommissionen iværksætter den procedure, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet for Polen, samtidig med at der mindes om, at forordningens artikel 5 beskytter slutmodtageres og støttemodtageres adgang til finansiering, og Kommissionen opfordres til at gøre sit yderste for at sikre, at betalingerne foretages |
| --- | --- |

—

Kommissionen iværksætter den procedure, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet for Polen, samtidig med at der mindes om, at forordningens artikel 5 beskytter slutmodtageres og støttemodtageres adgang til finansiering, og Kommissionen opfordres til at gøre sit yderste for at sikre, at betalingerne foretages

| — | afstå fra at godkende udkastet til Polens genopretnings- og resiliensplan, indtil den polske regering gennemfører EU-Domstolens og de internationale domstoles domme fuldt ud og korrekt, og sikre, at vurderingen af planen garanterer overensstemmelse med de relevante landespecifikke henstillinger, navnlig om sikring af retsvæsenets uafhængighed |
| --- | --- |

—

afstå fra at godkende udkastet til Polens genopretnings- og resiliensplan, indtil den polske regering gennemfører EU-Domstolens og de internationale domstoles domme fuldt ud og korrekt, og sikre, at vurderingen af planen garanterer overensstemmelse med de relevante landespecifikke henstillinger, navnlig om sikring af retsvæsenets uafhængighed

| — | vedtage utvetydige henstillinger, som ikke kræver enstemmighed, for at imødegå Polens overtrædelser af retsstatsprincippet med en klar tidsplan, og at det fra Rådets side erklæres, at der er en klar risiko for, at Polen groft overtræder retsstatsprincippet, i overensstemmelse med proceduren i artikel 7, stk. 1, i TEU, og udvide denne procedures anvendelsesområde til at omfatte grundlæggende rettigheder og demokrati |
| --- | --- |

—

vedtage utvetydige henstillinger, som ikke kræver enstemmighed, for at imødegå Polens overtrædelser af retsstatsprincippet med en klar tidsplan, og at det fra Rådets side erklæres, at der er en klar risiko for, at Polen groft overtræder retsstatsprincippet, i overensstemmelse med proceduren i artikel 7, stk. 1, i TEU, og udvide denne procedures anvendelsesområde til at omfatte grundlæggende rettigheder og demokrati

| — | anvende deres beføjelser, herunder afbryde eller suspendere betalinger eller foretage finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med den gældende forordning om fælles bestemmelser, i betragtning af risikoen for alvorlige mangler i kontrolsystemernes effektive funktionsmåde i Polen på grund af manglen på domstolenes uafhængighed, som bringer udgifternes lovlighed og formelle rigtighed i fare |
| --- | --- |

—

anvende deres beføjelser, herunder afbryde eller suspendere betalinger eller foretage finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med den gældende forordning om fælles bestemmelser, i betragtning af risikoen for alvorlige mangler i kontrolsystemernes effektive funktionsmåde i Polen på grund af manglen på domstolenes uafhængighed, som bringer udgifternes lovlighed og formelle rigtighed i fare

| — | drøfte retsstatskrisen i Polen med deltagelse af formanden for Europa-Parlamentet og indtage en klar holdning ved at afgive en fælles erklæring om spørgsmålet i de stærkest mulige vendinger, undertegnet af EU's stats- og regeringschefer på deres kommende topmøde den 21.-22. oktober 2021, og med en hurtig opfølgning på næste samling i Rådet (almindelige anliggender); |
| --- | --- |

—

drøfte retsstatskrisen i Polen med deltagelse af formanden for Europa-Parlamentet og indtage en klar holdning ved at afgive en fælles erklæring om spørgsmålet i de stærkest mulige vendinger, undertegnet af EU's stats- og regeringschefer på deres kommende topmøde den 21.-22. oktober 2021, og med en hurtig opfølgning på næste samling i Rådet (almindelige anliggender);

13.

understreger, at disse anmodninger ikke er tænkt som straffeforanstaltninger over for befolkningen i Polen, men midler til at genoprette retsstatsprincippet i Polen i lyset af den fortsatte forværring heraf; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, til at fastlægge metoder til at sikre, at polske borgere og indbyggere i Polen ikke fratages fordelene ved EU-midler på grund af den nuværende regerings handlinger, og til at skabe muligheder for, at disse midler kan administreres direkte af Kommissionen til deres endelige modtagere;

14.

noterer sig afstemningen i Retsudvalget den 14. oktober 2021 til støtte for en sag indbragt for EU-Domstolen mod Kommissionen på grund af dens passivitet med hensyn til at aktivere EU's konditionalitetsmekanisme vedrørende retsstatsprincippet;

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Europarådet.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

2

(3)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 2.

3

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 317.

5

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Begæring i sag K 3/21.

8

(9)  Domstolens kendelse af 14. juli 2021, sag C-204/21 R, Kommissionen mod Polen, EU:C:2021:593.

9

(10)  Forfatningsdomstolens dom af 14. juli 2021, sag P 7/20.

10

(11)  Domstolens dom af 15. juli 2021, sag C-791/19, Kommissionen mod Polen, EU:C:2021:596.

11

(12)  Domstolens dom af 6. oktober 2021, sag C-487/19, W.Z., EU:C:2021:798.

12

(13)  Domstolens kendelse af 6. oktober 2021, sag C-204/21 R-RAP, Kommissionen mod Polen, EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Flash Eurobarometer — Status over Den Europæiske Union, IPSOS, august 2021.

16

(17)  Ipsos for OKO.press og Gazeta Wyborcza, 23.-25. september 2021. Tal angivet i %.

17

(18)  Kantar, den 21. september 2021.

18

(19)  Eurobarometer-undersøgelse fra oktober 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Begæring i sag K 3/21.

20

(21)  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols sag Xero Flor w Polsce sp. z o.o. mod Polen.

21

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Situationen i Tunesien

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om situationen i Tunesien (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tunesien og sin beslutning af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om en frihandelsaftale mellem EU og Tunesien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tunesien og sin beslutning af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om en frihandelsaftale mellem EU og Tunesien (1),

| — | der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission om præsident- og parlamentsvalgene i Tunesien den 15. september og 6. oktober 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission om præsident- og parlamentsvalgene i Tunesien den 15. september og 6. oktober 2019,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Tunesien og til den række af tematiske møder, der blev afholdt inden for dens rammer i 2019 og 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Tunesien og til den række af tematiske møder, der blev afholdt inden for dens rammer i 2019 og 2020,

| — | der henviser til konklusionerne af 26. februar 2021 fra bestyrelsen i Den Internationale Valutafond (IMF) inden for rammerne af artikel IV-høringen med Tunesien, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 26. februar 2021 fra bestyrelsen i Den Internationale Valutafond (IMF) inden for rammerne af artikel IV-høringen med Tunesien,

| — | der henviser til det fælles kommuniké om forbindelserne mellem EU og Tunesien af 4. juni 2021: »For et fornyet partnerskab«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké om forbindelserne mellem EU og Tunesien af 4. juni 2021: »For et fornyet partnerskab«,

| — | der henviser til det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-69 af 26. juli 2021, der fratager regeringslederen og regeringens medlemmer deres funktioner, det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-80 af 29. juli 2021 om suspenderingen af det tunesiske parlaments beføjelser, det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-109 af 24. august 2021 om forlængelse af de ekstraordinære foranstaltninger i forbindelse med suspendering af parlamentets beføjelser og det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-117 af 22. september 2021 om ekstraordinære foranstaltninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-69 af 26. juli 2021, der fratager regeringslederen og regeringens medlemmer deres funktioner, det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-80 af 29. juli 2021 om suspenderingen af det tunesiske parlaments beføjelser, det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-109 af 24. august 2021 om forlængelse af de ekstraordinære foranstaltninger i forbindelse med suspendering af parlamentets beføjelser og det tunesiske præsidentdekret nr. 2021-117 af 22. september 2021 om ekstraordinære foranstaltninger,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af Den Europæiske Union af 27. juli 2021 og hans erklæringer den 10. september 2021 til pressen i Tunis, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af Den Europæiske Union af 27. juli 2021 og hans erklæringer den 10. september 2021 til pressen i Tunis,

| — | der henviser til Tunesiens forfatning fra 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tunesiens forfatning fra 2014,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Tunesien er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Tunesien er part i,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), som Tunesien ratificerede i 1985, og hvortil det trak sine forbehold tilbage i 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), som Tunesien ratificerede i 1985, og hvortil det trak sine forbehold tilbage i 2014,

| — | der henviser til den nationale handlingsplan for kvinder, fred og sikkerhed 2018-2022, som blev vedtaget i 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nationale handlingsplan for kvinder, fred og sikkerhed 2018-2022, som blev vedtaget i 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Tunesien er en privilegeret partner for EU, og at det har været en prioritet vedvarende at støtte og bistå landet, idet valgobservationsmissioner i 2011, 2014, 2018 og 2019 har bekræftet EU’s urokkelige engagement til fordel for demokratiet i Tunesien, der henviser til, at 2021 er tiåret for den tunesiske revolution og et vigtigt øjeblik i Tunesiens demokratiske udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Tunesien er en privilegeret partner for EU, og at det har været en prioritet vedvarende at støtte og bistå landet, idet valgobservationsmissioner i 2011, 2014, 2018 og 2019 har bekræftet EU’s urokkelige engagement til fordel for demokratiet i Tunesien, der henviser til, at 2021 er tiåret for den tunesiske revolution og et vigtigt øjeblik i Tunesiens demokratiske udvikling;

| B. | der henviser til, at den socioøkonomiske situation har været præget af udbredt økonomisk stagnation på baggrund af den interne politiske situation og sundhedskrise med verdens næsthøjeste andel af covid-19-dødsfald; der henviser til, at covid-19-pandemien, manglen på turisme, den høje ungdomsarbejdsløshed og inflationen har forværret Tunesiens skrøbelige økonomi; der henviser til, at rodfæstet korruption, et utilstrækkeligt retsopgør i overgangsperioden og alvorlige økonomiske og sikkerhedsmæssige udfordringer fortsat udgør væsentlige forhindringer for Tunesiens fuldstændige konsolidering af demokratiet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den socioøkonomiske situation har været præget af udbredt økonomisk stagnation på baggrund af den interne politiske situation og sundhedskrise med verdens næsthøjeste andel af covid-19-dødsfald; der henviser til, at covid-19-pandemien, manglen på turisme, den høje ungdomsarbejdsløshed og inflationen har forværret Tunesiens skrøbelige økonomi; der henviser til, at rodfæstet korruption, et utilstrækkeligt retsopgør i overgangsperioden og alvorlige økonomiske og sikkerhedsmæssige udfordringer fortsat udgør væsentlige forhindringer for Tunesiens fuldstændige konsolidering af demokratiet;

| C. | der henviser til, at præsident Kais Saied den 25. juli 2021 påberåbte sig den tunesiske forfatnings artikel 80, som giver præsidenten beføjelse til at træffe ekstraordinære foranstaltninger for at håndtere en overhængende fare for staten, og meddelte afskedigelsen af premierminister Hichem Mechichi, suspenderingen af parlamentet i en periode på 30 dage med mulighed for forlængelse og ophævelsen af den parlamentariske immunitet for alle medlemmer af parlamentet; der henviser til, at præsidenten den 24. august 2021 forlængede suspensionen af Parlamentet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsident Kais Saied den 25. juli 2021 påberåbte sig den tunesiske forfatnings artikel 80, som giver præsidenten beføjelse til at træffe ekstraordinære foranstaltninger for at håndtere en overhængende fare for staten, og meddelte afskedigelsen af premierminister Hichem Mechichi, suspenderingen af parlamentet i en periode på 30 dage med mulighed for forlængelse og ophævelsen af den parlamentariske immunitet for alle medlemmer af parlamentet; der henviser til, at præsidenten den 24. august 2021 forlængede suspensionen af Parlamentet;

| D. | der henviser til, at regeringerne fra De Forenede Arabiske Emirater, Saudi-Arabien og Egypten omgående roste og gav retorisk støtte til præsident Saieds initiativ; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at regeringerne fra De Forenede Arabiske Emirater, Saudi-Arabien og Egypten omgående roste og gav retorisk støtte til præsident Saieds initiativ;

| E. | der henviser til, at fraværet af en forfatningsdomstol og det forhold, at parlamentsmedlemmerne følgelig ikke havde mulighed for at appellere i protest mod en ensidig forlængelse af undtagelsestilstanden fra præsidentens side, som det er fastlagt i den relevante artikel i forfatningen, gav anledning til alvorlig bekymring for Tunesiens demokratiske overgang og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fraværet af en forfatningsdomstol og det forhold, at parlamentsmedlemmerne følgelig ikke havde mulighed for at appellere i protest mod en ensidig forlængelse af undtagelsestilstanden fra præsidentens side, som det er fastlagt i den relevante artikel i forfatningen, gav anledning til alvorlig bekymring for Tunesiens demokratiske overgang og grundlæggende rettigheder;

| F. | der henviser til, at præsidenten den 22. september 2021 udstedte præsidentdekret nr. 2021-117, der indeholder bestemmelser, som bekræfter dekretets forrang for forfatningen og således underminerer denne, og som koncentrerer alle statens beføjelser i hænderne på præsidenten; der henviser til, at forfatningens bestemmelser om rettigheder og friheder først vil blive respekteret og garanteret, når de ikke strider imod love, som er baseret på præsidentdekreter og ekstraordinære foranstaltninger; der henviser til, at præsidentdekret nr. 117 ikke giver mulighed for at appellere nogen afgørelse fra præsidenten ved en domstol, herunder ved Tunesiens højeste forvaltningsdomstol og landets kassationsdomstol; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at præsidenten den 22. september 2021 udstedte præsidentdekret nr. 2021-117, der indeholder bestemmelser, som bekræfter dekretets forrang for forfatningen og således underminerer denne, og som koncentrerer alle statens beføjelser i hænderne på præsidenten; der henviser til, at forfatningens bestemmelser om rettigheder og friheder først vil blive respekteret og garanteret, når de ikke strider imod love, som er baseret på præsidentdekreter og ekstraordinære foranstaltninger; der henviser til, at præsidentdekret nr. 117 ikke giver mulighed for at appellere nogen afgørelse fra præsidenten ved en domstol, herunder ved Tunesiens højeste forvaltningsdomstol og landets kassationsdomstol;

| G. | der henviser til, at disse samlede beføjelser er blevet lagt i præsidentens hænder på ubegrænset tid; der henviser til, at præsidenten gav sig selv fuldgyldige lovgivningsmæssige beføjelser til ved dekret at ændre lovene om politiske partier, valg, retssystemet, fagforeninger og foreninger, pressefrihed og informationsfrihed, justitsministeriets organisation, menneskerettigheder og frihedsrettigheder, loven om personlig status, interne sikkerhedsstyrker, told og statsbudget; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at disse samlede beføjelser er blevet lagt i præsidentens hænder på ubegrænset tid; der henviser til, at præsidenten gav sig selv fuldgyldige lovgivningsmæssige beføjelser til ved dekret at ændre lovene om politiske partier, valg, retssystemet, fagforeninger og foreninger, pressefrihed og informationsfrihed, justitsministeriets organisation, menneskerettigheder og frihedsrettigheder, loven om personlig status, interne sikkerhedsstyrker, told og statsbudget;

| H. | der henviser til, at selvom det tunesiske civilsamfund offentligt har givet udtryk for sin alvorlige bekymring over de nye restriktioner, har præsident Kais Saieds juliforanstaltninger nydt betydelig støtte i offentligheden, hvilket viser offentlighedens utilfredshed med den alvorlige socioøkonomiske situation og den dårligt fungerende regering, som landet stod overfor; der henviser til, at 18 lokale og internationale NGO'er har udsendt en fælles erklæring, hvori de advarer om demokratiets situation i Tunesien; der henviser til, at G7 har opfordret Tunesien til at genindføre den forfatningsmæssige orden og til, at de parlamentariske aktiviteter genoptages; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at selvom det tunesiske civilsamfund offentligt har givet udtryk for sin alvorlige bekymring over de nye restriktioner, har præsident Kais Saieds juliforanstaltninger nydt betydelig støtte i offentligheden, hvilket viser offentlighedens utilfredshed med den alvorlige socioøkonomiske situation og den dårligt fungerende regering, som landet stod overfor; der henviser til, at 18 lokale og internationale NGO'er har udsendt en fælles erklæring, hvori de advarer om demokratiets situation i Tunesien; der henviser til, at G7 har opfordret Tunesien til at genindføre den forfatningsmæssige orden og til, at de parlamentariske aktiviteter genoptages;

| I. | der henviser til, at tunesisk politi den 26. juli 2021 lukkede Al Jazeeras kontorer i Tunis uden at give nogen forklaring; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tunesisk politi den 26. juli 2021 lukkede Al Jazeeras kontorer i Tunis uden at give nogen forklaring;

| J. | der henviser til, at civilsamfundet i Tunesien er veludviklet og konsolideret og har spillet en afgørende rolle i udformningen og styrkelsen af Tunesiens overgang til demokrati siden 2011, og at adskillige aktivister har opfordret til hurtige reformer, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, og til, at national dialog er et af landets særlige kendetegn; der henviser til, at presse- og trykkefrihed er afgørende elementer i et åbent, frit og demokratisk samfund; der henviser til, at civilsamfundet siden den 26. juli 2021 hverken er blevet inddraget i den nationale dialog eller er blevet hørt i forbindelse med de foranstaltninger, som præsident Kais Saied har truffet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at civilsamfundet i Tunesien er veludviklet og konsolideret og har spillet en afgørende rolle i udformningen og styrkelsen af Tunesiens overgang til demokrati siden 2011, og at adskillige aktivister har opfordret til hurtige reformer, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, og til, at national dialog er et af landets særlige kendetegn; der henviser til, at presse- og trykkefrihed er afgørende elementer i et åbent, frit og demokratisk samfund; der henviser til, at civilsamfundet siden den 26. juli 2021 hverken er blevet inddraget i den nationale dialog eller er blevet hørt i forbindelse med de foranstaltninger, som præsident Kais Saied har truffet;

| K. | der henviser til, at det tunesiske fagforbund (UGTT) den 10. september 2021 fremlagde sin køreplan, hvor der blev opfordret til nedsættelse af et nationalt rådgivende udvalg med henblik på at sikre en retlig ramme for inklusive sociale og politiske reformer i landet, navnlig reformen af det politiske system og valgloven samt ændringen af forfatningen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det tunesiske fagforbund (UGTT) den 10. september 2021 fremlagde sin køreplan, hvor der blev opfordret til nedsættelse af et nationalt rådgivende udvalg med henblik på at sikre en retlig ramme for inklusive sociale og politiske reformer i landet, navnlig reformen af det politiske system og valgloven samt ændringen af forfatningen;

| L. | der henviser til, at Tunesiens økonomi er stærkt afhængig af udenlandske investeringer, turisme og eksport af varer til EU; der henviser til, at Tunesiens nuværende underskud på de løbende poster og de offentlige finanser ifølge Verdensbanken kræver betragtelige strukturreformer; der henviser til, at EU er Tunesiens største handelspartner og tegnede sig for 57,9 % af landets handel i 2020, mens 70,9 % af Tunesiens eksport gik til EU, og 48,3 % af landets import kom fra EU; der henviser til, at økonomien kun kan blomstre, hvis demokratiet genoprettes, og landet opnår sikkerhed og stabilitet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Tunesiens økonomi er stærkt afhængig af udenlandske investeringer, turisme og eksport af varer til EU; der henviser til, at Tunesiens nuværende underskud på de løbende poster og de offentlige finanser ifølge Verdensbanken kræver betragtelige strukturreformer; der henviser til, at EU er Tunesiens største handelspartner og tegnede sig for 57,9 % af landets handel i 2020, mens 70,9 % af Tunesiens eksport gik til EU, og 48,3 % af landets import kom fra EU; der henviser til, at økonomien kun kan blomstre, hvis demokratiet genoprettes, og landet opnår sikkerhed og stabilitet;

| M. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret den allerede skrøbelige situation i Tunesien yderligere; der henviser til, at der har manglet iltforsyninger og vacciner, og at landet derfor ikke har været i stand til at håndtere den sundhedsmæssige krise effektivt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret den allerede skrøbelige situation i Tunesien yderligere; der henviser til, at der har manglet iltforsyninger og vacciner, og at landet derfor ikke har været i stand til at håndtere den sundhedsmæssige krise effektivt;

| N. | der henviser til, at et stigende antal tunesere har forladt landet og somme tider har sat livet på spil ved at krydse Middelhavet; der henviser til, at Tunesien lider under en af de højeste hjerneflugtsrater blandt de arabiske lande; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et stigende antal tunesere har forladt landet og somme tider har sat livet på spil ved at krydse Middelhavet; der henviser til, at Tunesien lider under en af de højeste hjerneflugtsrater blandt de arabiske lande;

| O. | der henviser til, at EU siden 2011 har gjort en betydelig og vedvarende indsats for at støtte Tunesien ved at yde over 2 mia. EUR i gavebistand til støtte for Tunesiens erklærede engagement i bestræbelserne på overgangen til demokrati, herunder 260 mio. EUR i 2020 og 200 mio. EUR frem til juni 2021 som led i landets makrofinansielle bistand; der henviser til, at der i maj 2021 blev stillet en rate på 600 mio. EUR til rådighed under programmet for makrofinansiel bistand til Tunesien med det specifikke formål at afbøde de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien i landet; der henviser til, at EU i perioden fra 2021 til 2027 vil erstatte de forskellige instrumenter med det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — et globalt Europa, og at et af hovedmålene for den eksterne bistand, som EU yder inden for instrumentets ramme, er at konsolidere, støtte og fremme demokrati, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU siden 2011 har gjort en betydelig og vedvarende indsats for at støtte Tunesien ved at yde over 2 mia. EUR i gavebistand til støtte for Tunesiens erklærede engagement i bestræbelserne på overgangen til demokrati, herunder 260 mio. EUR i 2020 og 200 mio. EUR frem til juni 2021 som led i landets makrofinansielle bistand; der henviser til, at der i maj 2021 blev stillet en rate på 600 mio. EUR til rådighed under programmet for makrofinansiel bistand til Tunesien med det specifikke formål at afbøde de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien i landet; der henviser til, at EU i perioden fra 2021 til 2027 vil erstatte de forskellige instrumenter med det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — et globalt Europa, og at et af hovedmålene for den eksterne bistand, som EU yder inden for instrumentets ramme, er at konsolidere, støtte og fremme demokrati, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne;

| P. | der henviser til, at EU's vilje til at gøre en større indsats for at fremme demokrati blev gentaget i EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, som Rådet vedtog i november 2020; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's vilje til at gøre en større indsats for at fremme demokrati blev gentaget i EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, som Rådet vedtog i november 2020;

| Q. | der henviser til, at Tunesiens forfatning fra 2014 kræver tros- og samvittighedsfrihed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Tunesiens forfatning fra 2014 kræver tros- og samvittighedsfrihed;

1.

bekræfter på ny sit engagement i det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien og i landets demokratiske proces; er dog dybt bekymret over, at præsidentdekretet nr. 2021-117 har koncentreret magten på præsidentens hænder på ubestemt tid; gentager, at respekten for retsstatsprincippet, forfatningen og den lovgivningsmæssige ramme skal bevares, og at der er behov for et velfungerende og legitimt parlament, eftersom det er den institution, der repræsenterer befolkningen; beklager derfor præsident Saieds ubegrænsede suspendering af det tunesiske parlament siden den 24. august 2021;

2.

opfordrer til, at de statslige institutioner vender tilbage til en normal funktion, herunder en tilbagevenden til fuldstændigt parlamentarisk demokrati og genoptagelsen af parlamentarisk virksomhed så hurtigt som muligt som led i en national dialog, og for at der bebudes en klar køreplan;

3.

understreger på det kraftigste, at et parlament er en vigtig demokratisk institution og nødvendigt for enhver forfatningsreform; fremhæver, at manglen på en forfatningsdomstol i Tunesien giver mulighed for en vidtrækkende fortolkning og anvendelse af forfatningens artikel 80 og forhindrer parlamentsmedlemmerne i at indgive en klage for at opnå en retlig afgørelse vedrørende parlamentets suspendering og de yderligere foranstaltninger, som præsidenten har truffet på grundlag af artikel 80; opfordrer Tunesien til at oprette en forfatningsdomstol med det formål at undgå fejlfortolkninger og misbrug af landets forfatning;

4.

gentager NF/HR's opfordring til at genoprette den institutionelle stabilitet snarest muligt og til navnlig at respektere de grundlæggende rettigheder og friheder, som er forankret i Tunesiens forfatning fra 2014, og afstå fra alle former for vold;

5.

noterer sig udnævnelsen af Najla Bouden Ramadhan til premierminister den 29. september og udpegelsen af ministerkabinettet den 11. oktober 2021; glæder sig over, at der er udnævnt 10 kvindelige ministre;

6.

opfordrer præsidenten til at genoverveje sin stilling og til aktivt at støtte alle skridt til at sikre lige rettigheder for kvinder og mænd på alle områder, navnlig i love mod kvinder, hvad angår arverettigheder, forældremyndighed, rettigheder som familieoverhoved, ret til forældreorlov og arbejdstagerrettigheder, navnlig for husarbejdere og kvindelige arbejdstagere i landbruget;

7.

opfordrer de tunesiske myndigheder til at respektere forfatningen og sikre, at alle borgernes grundlæggende rettigheder overholdes; minder om de grundlæggende rettigheders og menneskerettighedernes umistelige karakter og ubetingede forrang og opfordrer til, at forfatningen genetableres som den primære lovgivning; opfordrer Tunesien til at afskaffe dødsstraffen fuldstændigt;

8.

opfordrer myndighederne til at undgå den juridiske usikkerhed, der opstår som følge af rejseforbud, statslig overvågning og husarrest; mener, at retssager mod civile ved militærdomstole er yderst problematiske, og opfordrer til, at der genoprettes et uafhængigt retsvæsen, der vil føre til en reform af militærdomstolene i Tunesien, som vil gøre en ende på militære retssager mod civile;

9.

insisterer på, at enhver ændring i forfatningen og det politiske system kun kan foretages inden for forfatningens egne rammer; noterer sig den kritik, som Tunesiens liga for beskyttelse af menneskerettigheder og andre civilsamfundsorganisationer har rettet mod denne koncentration af beføjelser i hænderne på præsidenten; understreger, at ethvert demokrati er betinget af magtbalance og magtens deling;

10.

anerkender den centrale rolle, som Kvartetten for National Dialog, der består af UGTT, den tunesiske sammenslutning af industri-, handels- og håndværksvirksomheder (UTICA), den tunesiske menneskerettighedsliga (LTHD) og den tunesiske advokatsammenslutning spiller med hensyn til at fremme en inklusiv national dialog, for hvilken den fik tildelt Nobels fredspris i 2015; opfordrer formanden til at bidrage til en national ramme for, at alle interessenter kan genoptage denne dialog effektivt; minder om den centrale rolle, som Europa-Parlamentets Gruppe for Demokratistøtte og Valgkoordinering (DEG) spiller med hensyn til at fremme en dialog mellem civilsamfundet og Tunesiens politiske ledere;

11.

fremhæver det presserende behov for at overvinde den socioøkonomiske krise, som landet står over for med strukturreformer og politikker;

12.

bekræfter på ny EU's urokkelige tilsagn om at hjælpe Tunesien med at overvinde den finansielle og økonomiske krise og støtte landet på dets vej mod yderligere demokratisk konsolidering; opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at styrke deres dialog med de tunesiske myndigheder, økonomiske enheder og det tunesiske civilsamfund; fremhæver, at de strukturreformer, som landet skal gennemføre for at kunne modtage en redningspakke fra IMF, kræver stabile og velfungerende institutioner;

13.

understreger, at en fælles forståelse af retsstatsprincippet, demokrati og menneskerettighederne er den første byggesten til et stærkt partnerskab mellem EU og Tunesien; opfordrer indtrængende præsidenten til at gøre det muligt for uafhængige statslige tilsynsorganer at fungere fuldt ud og korrekt, herunder det midlertidige organ for revision af lovenes forfatningsmæssighed og den nationale korruptionsbekæmpelsesmyndighed;

14.

er bekymret over udenlandsk indblanding, der undergraver det tunesiske demokrati;

15.

opfordrer EU til at fortsætte programmer, der direkte støtter tunesiske borgere, og til at øge bistanden, hvor det er nødvendigt i lyset af den nuværende krise, herunder med støtte til sundhedspleje gennem COVAX-systemet for at hjælpe landet med at håndtere de alvorlige konsekvenser af covid-19-pandemien;

16.

opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til nøje at følge situationen i Tunesien og opfordrer NF/HR til regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentets Udenrigsudvalg for at sikre en passende parlamentarisk dialog om denne vigtige og bekymrende situation;

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tunesiens præsident, Tunesiens regering og det tunesiske parlament.

---

(1)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 117.

1

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Retningslinjer for statsstøtte til klima, energi og miljø (CEEAG)

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om retningslinjerne for statsstøtte til klima, energi og miljø (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, der fastslår, at Unionens indre marked skal arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa, til artikel 9 og 11 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) samt til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvori der opfordres til at integrere miljø- og sundhedsbeskyttelse i fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, der fastslår, at Unionens indre marked skal arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa, til artikel 9 og 11 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) samt til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvori der opfordres til at integrere miljø- og sundhedsbeskyttelse i fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2021 med titlen »Guidelines on State aid for climate, environmental protection and energy 2022«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2021 med titlen »Guidelines on State aid for climate, environmental protection and energy 2022«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2021 med titlen »Håndtering af stigende energipriser: En værktøjskasse for handling og støtte« (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2021 med titlen »Håndtering af stigende energipriser: En værktøjskasse for handling og støtte« (COM(2021)0660),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne aftale« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne aftale« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Parisaftalen fra den 21. partskonference (COP21) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP11), som blev holdt i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen fra den 21. partskonference (COP21) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP11), som blev holdt i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »'Fit for 55': realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »'Fit for 55': realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« (COM(2021)0550),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: fra principper til praksis« og til de dertil knyttede retningslinjer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: fra principper til praksis« og til de dertil knyttede retningslinjer (1),

| — | der henviser til Kommissionens evaluering af EU's regler for statsstøtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens evaluering af EU's regler for statsstøtte,

| — | der henviser til den offentlige høring om de reviderede retningslinjer for statsstøtte til klima, energi og miljø (CEEAG), |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om de reviderede retningslinjer for statsstøtte til klima, energi og miljø (CEEAG),

| — | der henviser til den offentlige høring om den målrettede revision af den generelle gruppefritagelsesforordning (statsstøtte): reviderede regler for statsstøtte til fremme af den grønne og den digitale omstilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om den målrettede revision af den generelle gruppefritagelsesforordning (statsstøtte): reviderede regler for statsstøtte til fremme af den grønne og den digitale omstilling,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (2) (direktivet om vedvarende energi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (2) (direktivet om vedvarende energi),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002 af 11. december 2018 om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002 af 11. december 2018 om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (5),

| — | der henviser til forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (7) (klassificeringsforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (7) (klassificeringsforordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (8) (Århusforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (8) (Århusforordningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (10),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373),

| — | der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at reglerne om statsstøtte til klima-, energi- og miljøprojekter bør være egnede til den bæredygtige omstilling og bør være i overensstemmelse med Unionens klima-, energi-, cirkularitets-, nulforurenings- og biodiversitetsmål og -ambitioner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at reglerne om statsstøtte til klima-, energi- og miljøprojekter bør være egnede til den bæredygtige omstilling og bør være i overensstemmelse med Unionens klima-, energi-, cirkularitets-, nulforurenings- og biodiversitetsmål og -ambitioner;

| B. | der henviser til, at de nuværende retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EEAG) udløber den 31. december 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de nuværende retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EEAG) udløber den 31. december 2021;

| C. | der henviser til, at der er behov for en omfattende og dybtgående gennemgang af EEAG for at sikre fuld overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, Parisaftalen og EU's klimamål for 2030 og 2050; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er behov for en omfattende og dybtgående gennemgang af EEAG for at sikre fuld overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, Parisaftalen og EU's klimamål for 2030 og 2050;

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt med solide og gennemsigtige statsstøtteregler for at bevare konkurrencedygtige markeder og undgå uforholdsmæssige og uberettigede markedsforvridninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt med solide og gennemsigtige statsstøtteregler for at bevare konkurrencedygtige markeder og undgå uforholdsmæssige og uberettigede markedsforvridninger;

| E. | der henviser til, at EEAG fastsætter betingelserne for, hvornår statsstøtte til energi og miljøbeskyttelse kan betragtes som forenelig med det indre marked; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EEAG fastsætter betingelserne for, hvornår statsstøtte til energi og miljøbeskyttelse kan betragtes som forenelig med det indre marked;

| F. | der henviser til, at EU's ambitiøse energi- og klimamål udgør en hidtil uset udfordring, som vil kræve enorme offentlige og private investeringer; der henviser til, at manglende handling på dette område ville være mere bekostelig, da manglende eller forsinkede investeringer i forbindelse med at realisere den økologiske omstilling kunne koste EU op til 5,6 % af dets BNP i 2050; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's ambitiøse energi- og klimamål udgør en hidtil uset udfordring, som vil kræve enorme offentlige og private investeringer; der henviser til, at manglende handling på dette område ville være mere bekostelig, da manglende eller forsinkede investeringer i forbindelse med at realisere den økologiske omstilling kunne koste EU op til 5,6 % af dets BNP i 2050;

| G. | der henviser til, at meddelelsen om den europæiske grønne pagt specifikt fastsætter, at statsstøttereglerne bør revideres for at afspejle den europæiske grønne pagts mål, støtte en omkostningseffektiv omstilling til klimaneutralitet senest i 2050 og lette udfasningen af fossile brændstoffer, navnlig dem, der er mest forurenende, og dermed sikre lige vilkår på det indre marked; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at meddelelsen om den europæiske grønne pagt specifikt fastsætter, at statsstøttereglerne bør revideres for at afspejle den europæiske grønne pagts mål, støtte en omkostningseffektiv omstilling til klimaneutralitet senest i 2050 og lette udfasningen af fossile brændstoffer, navnlig dem, der er mest forurenende, og dermed sikre lige vilkår på det indre marked;

| H. | der henviser til, at listen over energiintensive sektorer, der er berettiget til statsstøtte, er blevet reduceret i Kommissionens udkast til CEEAG; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at listen over energiintensive sektorer, der er berettiget til statsstøtte, er blevet reduceret i Kommissionens udkast til CEEAG;

| I. | der henviser til, at CEEAG på nuværende tidspunkt udelukker en differentieret tilgang baseret på særlige regionale forhold og distribution, hvilket bremser den nødvendige udbredelse af vedvarende energi på landet i medlemsstater med heterogene naturlige forhold; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at CEEAG på nuværende tidspunkt udelukker en differentieret tilgang baseret på særlige regionale forhold og distribution, hvilket bremser den nødvendige udbredelse af vedvarende energi på landet i medlemsstater med heterogene naturlige forhold;

| J. | der henviser til, at Kommissionen den 7. juni 2021 iværksatte en målrettet offentlig høring og offentliggjorde udkastet til CEEAG; der henviser til, at høringsperioden sluttede den 2. august 2021, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen den 7. juni 2021 iværksatte en målrettet offentlig høring og offentliggjorde udkastet til CEEAG; der henviser til, at høringsperioden sluttede den 2. august 2021,

| K. | der henviser til, at Kommissionen har anført, at de to vigtigste drivkræfter bag revisionen af EEAG er en udvidelse af retningslinjernes anvendelsesområde til nye områder og alle teknologier, der kan føre den europæiske grønne pagt ud i livet, samt større fleksibilitet i anvendelsen af reglerne om kompatibilitet; der henviser til, at tilpasning og sammenhæng med hele EU's relevante miljø- og energilovgivning og gældende EU-ret generelt er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen har anført, at de to vigtigste drivkræfter bag revisionen af EEAG er en udvidelse af retningslinjernes anvendelsesområde til nye områder og alle teknologier, der kan føre den europæiske grønne pagt ud i livet, samt større fleksibilitet i anvendelsen af reglerne om kompatibilitet; der henviser til, at tilpasning og sammenhæng med hele EU's relevante miljø- og energilovgivning og gældende EU-ret generelt er af afgørende betydning;

| L. | der henviser til, at EU med henblik på at bringe Unionen ind på en ansvarlig kurs hen imod klimaneutralitet inden 2050 har besluttet at reducere sine drivhusgasemissioner med mindst 55 % inden 2030, og at Kommissionen har foreslået at tilpasse alle relevante klima- og energilovgivninger i overensstemmelse hermed, herunder ved at foreslå nye EU-mål for 2030, for at øge andelen af vedvarende energikilder med mindst 40 % og energieffektiviteten med mindst 36 % som et led i »Fit for 55-pakken«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU med henblik på at bringe Unionen ind på en ansvarlig kurs hen imod klimaneutralitet inden 2050 har besluttet at reducere sine drivhusgasemissioner med mindst 55 % inden 2030, og at Kommissionen har foreslået at tilpasse alle relevante klima- og energilovgivninger i overensstemmelse hermed, herunder ved at foreslå nye EU-mål for 2030, for at øge andelen af vedvarende energikilder med mindst 40 % og energieffektiviteten med mindst 36 % som et led i »Fit for 55-pakken«;

| M. | der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at disse klima- og energimål alene vil kræve yderligere årlige investeringer på 350 mia. EUR; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at disse klima- og energimål alene vil kræve yderligere årlige investeringer på 350 mia. EUR;

| N. | der henviser til, at statsstøttereglerne, navnlig reglerne for klima-, energi- og miljøbeskyttelse, bør lette udfasningen af fossile brændstoffer i overensstemmelse med den europæiske klimalov og ikke bør forårsage eller bidrage til fastlåsningsvirkninger af drivhusgasemissioner eller skabelse af strandede aktiver; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at statsstøttereglerne, navnlig reglerne for klima-, energi- og miljøbeskyttelse, bør lette udfasningen af fossile brændstoffer i overensstemmelse med den europæiske klimalov og ikke bør forårsage eller bidrage til fastlåsningsvirkninger af drivhusgasemissioner eller skabelse af strandede aktiver;

| O. | der henviser til, at statsstøttereglerne bør tjene gennemførelsen af princippet om »energieffektivitet« først, som medlemsstaterne er forpligtet til at anvende i deres energiplanlægning, -politik og -investeringsbeslutninger i henhold til bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at statsstøttereglerne bør tjene gennemførelsen af princippet om »energieffektivitet« først, som medlemsstaterne er forpligtet til at anvende i deres energiplanlægning, -politik og -investeringsbeslutninger i henhold til bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen;

| P. | der henviser til, at de moderniserede statsstøtteregler bør være fremtidssikrede og derfor bør være underlagt regelmæssig overvågning og revision; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de moderniserede statsstøtteregler bør være fremtidssikrede og derfor bør være underlagt regelmæssig overvågning og revision;

| Q. | der henviser til, at revisionen af CEEAG-statsstøttereglerne bør bidrage til en retfærdig omstilling og således tage hensyn til de sociale aspekter i sine mål, herunder i retningslinjerne om udbudsmekanismer, med henblik på at imødegå uforholdsmæssige og utilsigtede sociale konsekvenser og uligheder, i betragtning af at 30 millioner mennesker eller 6,9 % af EU's befolkning lever i energifattigdom med markante forskelle medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at revisionen af CEEAG-statsstøttereglerne bør bidrage til en retfærdig omstilling og således tage hensyn til de sociale aspekter i sine mål, herunder i retningslinjerne om udbudsmekanismer, med henblik på at imødegå uforholdsmæssige og utilsigtede sociale konsekvenser og uligheder, i betragtning af at 30 millioner mennesker eller 6,9 % af EU's befolkning lever i energifattigdom med markante forskelle medlemsstaterne imellem;

| R. | der henviser til, at en solid ramme for statsstøtte er nødvendig for at opretholde konkurrencedygtige markeder og også kan spille en rolle som en befordrende ramme for at støtte EU's industri i omstillingen til en klimaneutral økonomi; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en solid ramme for statsstøtte er nødvendig for at opretholde konkurrencedygtige markeder og også kan spille en rolle som en befordrende ramme for at støtte EU's industri i omstillingen til en klimaneutral økonomi;

1.

glæder sig over Kommissionens udkast til meddelelse om CEEAG og dens bestræbelser på at styrke EEAG og sigte mod et højere miljøbeskyttelsesniveau, hvilket omfatter dekarbonisering af energisektoren; glæder sig over det øgede fokus på bekæmpelsen af klimaændringer og reduktionen af drivhusgasemissioner i udkastet til CEEAG og understreger, at det bør gå hånd i hånd med miljø- og sundhedsbeskyttelse;

2.

bemærker, at det er nødvendigt, at statsstøttereglerne i lyset af den teknologiske udvikling som følge af omstillingen hen imod en mindre kulstofintensiv model omfatter en vis grad af fleksibilitet;

3.

minder om Unionens klimamål om at reducere emissionerne med mindst 55 % inden 2030 som fastsat i den europæiske klimalov og målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; anerkender, at mange klima- og energilove i øjeblikket er under revision for at bringe dem i overensstemmelse med disse mål, idet de foreslåede 2030-mål for vedvarende energi nu er »mindst 40 %« og for energieffektivitet »mindst 36 %«; påpeger, at omstillingen i retning af en klimaneutral økonomisk model kræver betydelige offentlige investeringer fra både den private og den offentlige sektor; understreger, at omkostningerne ved ikke at handle er klart højere end omkostningerne ved at opfylde EU’s klima- og energimål;

4.

fastholder, at miljømæssigt bæredygtig statsstøtte er afgørende for at opfylde EU’s klima- og energi- og miljøbeskyttelsesmål; mener, at Kommissionen bør sende et klart signal om, at enhver støtte bør være forenelig med Parisaftalen og EU's grønne omstilling og sociale mål;

5.

opfordrer Kommissionen til at tilpasse de forskellige støttekategorier til den europæiske klimalov og derved støtte en omkostningseffektiv og retfærdig omstilling til klimaneutralitet og lette udfasningen af fossile brændstoffer; understreger, at denne gradvise udfasning bør ledsages af støttemuligheder til nye mindre kulstofintensive teknologier i overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i klassificeringsforordningen og en sammenhængende kurs hen imod klimaneutralitet inden udgangen af 2050;

6.

bemærker, at retningslinjerne for statsstøtte har til formål at lette udfasningen af fossile brændstoffer; understreger imidlertid, at enhver udestående støtte til projekter for fossil gas bør bidrage til betydelige reduktioner af de samlede emissioner og undgå fastlåsning af fossile brændstoffer på lang sigt ved at have en fremtidssikret udformning, f.eks. gasprojekter, der har en bindende tidsramme for at blive særlige brintaktiver i overensstemmelse med lovgivningen om energiinfrastruktur; understreger behovet for tilsvarende planer for investeringer i vedvarende energi, hvilket kræver så tæt overvågning og så strenge kriterier som muligt;

7.

understreger, at statsstøtte på området klima, miljøbeskyttelse og energi er et centralt redskab på mellemlang sigt til at imødegå pludseligt stigende energipriser, især ved at støtte energieffektivitetsforanstaltninger og bæredygtige vedvarende energikilder; mener, at energieffektivitetspolitikker og -foranstaltninger, navnlig for bygninger, er vigtige for sårbare personer; er bekymret over, at støttekategorien »forbedring af bygningers energimæssige og miljømæssige ydeevne« i udkastet til CEEAG mangler ambitioner, da den kun omfatter mindre renoveringer; opfordrer Kommissionen til at øge det grundlæggende krav om at reducere efterspørgslen efter primærenergi i bygninger med mindst 40 %, hvilket er det minimumsniveau, der er nødvendigt for at opnå klimaneutralitet inden 2050 i byggesektoren; opfordrer Kommissionen til at udvide muligheden for at lempe retningslinjerne for statsstøtte til miljøforanstaltninger inden for socialt boligbyggeri i hele Unionen;

8.

opfordrer Kommissionen til at foretage sektorkategoriseringen med tilstrækkelig detaljeringsgrad for at undgå, at ellers berettigede virksomheder udelukkes fra statsstøtte på grund af en ugunstig sektorkategorisering;

9.

understreger, at flere snarere end færre sektorer i lyset af ambitionen i »Fit for 55«-pakken kan have behov for offentlig støtte i form af statsstøtte; opfordrer Kommissionen til at medtage flere sektorer som berettigede til statsstøtte i »Guidelines on State aid for climate, environmental protection and energy 2022«, navnlig støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere;

10.

fremhæver behovet for at integrere EU’s klima-, miljø-, nulforurenings-, biodiversitets- og energilovgivning og -politikker i den nye statsstøtteramme, samtidig med at det sikres, at den holdes opdateret og er i overensstemmelse med den ajourførte klima- og energiramme, der i øjeblikket er under revision;

11.

fremhæver, at manglende fastsættelse af solide statsstøtteregler i overensstemmelse med »Fit for 55«-pakken og den grønne pagt kan have negative konsekvenser for EU's industris konkurrenceevne og bæredygtighed, bringe jobskabelsen og EU's økonomiske genopretning i fare og i sidste ende underminere effektiviteten af Unionens klimadagsorden;

12.

understreger, at ambitionen for »Fit for 55«-pakken vil kræve, at visse energiintensive sektorer modtager en vis grad af offentlig støtte for at håndtere omstillingen; opfordrer Kommissionen til at overveje at revidere listen over sektorer, der er berettigede til kompensation for energipriser;

13.

opfordrer Kommissionen til at foretage sektorkategorisering med tilstrækkelig detaljeringsgrad for at undgå, at ellers berettigede virksomheder udelukkes fra statsstøtte på grund af en ugunstig sektorkategorisering;

14.

glæder sig over de generelle mål om at udvide anvendelsesområdet for EEAG til at omfatte nye områder såsom ren mobilitet, øget fleksibilitet og strømlining af de eksisterende regler; bemærker imidlertid, at der er behov for større ambitioner med hensyn til statsstøtte til projekter for klima, miljøbeskyttelse, vedvarende energi og energieffektivitet, og at der er behov for klare definitioner og vurderingsmetoder for nye koncepter, der indføres med CEEAG;

15.

understreger, at CEEAG i tilstrækkelig grad bør støtte den økologiske omstilling af EU-virksomheder i overgangen til en kulstofneutral økonomi, samtidig med at genopretningen efter covid-19-krisen, jobskabelse i EU og konkurrenceevnen sikres;

16.

| i) | indføre klare sikkerhedsforanstaltninger i udfasningen af fossile brændstoffer og tilknyttede aktiviteter under hensyntagen til de historiske direkte og indirekte tilskud, virksomhedernes ansvar for at omlægge anlæg efter nedlukning og generelt alle forpligtelser i henhold til princippet om, at forureneren betaler, hvilket ikke må betales for med statsstøtte. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger kan f.eks. opnås ved at fastsætte obligatoriske datoer for lukning, fastsætte en slutdato for ordningen for støtte til nedlukning og/eller en udfasning af støtten |
| --- | --- |

i)

indføre klare sikkerhedsforanstaltninger i udfasningen af fossile brændstoffer og tilknyttede aktiviteter under hensyntagen til de historiske direkte og indirekte tilskud, virksomhedernes ansvar for at omlægge anlæg efter nedlukning og generelt alle forpligtelser i henhold til princippet om, at forureneren betaler, hvilket ikke må betales for med statsstøtte. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger kan f.eks. opnås ved at fastsætte obligatoriske datoer for lukning, fastsætte en slutdato for ordningen for støtte til nedlukning og/eller en udfasning af støtten

| ii) | kræve fremlæggelse af en helhedsorienteret konsekvensanalyse og sammenligninger med energieffektive alternativer og, hvis de ikke er tilstrækkelige, med mere bæredygtige vedvarende energialternativer til dækning af de udestående energibehov for at vise, at der ydes statsstøtte til den mest omkostningseffektive, energieffektive og bæredygtige langsigtede løsning baseret på vedvarende energi i overensstemmelse med den seneste videnskab og målsætningerne i den grønne pagt, navnlig målene for energieffektivitet og vedvarende energi |
| --- | --- |

ii)

kræve fremlæggelse af en helhedsorienteret konsekvensanalyse og sammenligninger med energieffektive alternativer og, hvis de ikke er tilstrækkelige, med mere bæredygtige vedvarende energialternativer til dækning af de udestående energibehov for at vise, at der ydes statsstøtte til den mest omkostningseffektive, energieffektive og bæredygtige langsigtede løsning baseret på vedvarende energi i overensstemmelse med den seneste videnskab og målsætningerne i den grønne pagt, navnlig målene for energieffektivitet og vedvarende energi

| iii) | definere, hvilke »ekstraomkostninger« der er berettiget til statsstøtte til fremme af lukning af rentable aktiviteter, som det blev gjort for statsstøtte til fremme af lukning af aktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige |
| --- | --- |

iii)

definere, hvilke »ekstraomkostninger« der er berettiget til statsstøtte til fremme af lukning af rentable aktiviteter, som det blev gjort for statsstøtte til fremme af lukning af aktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige

| iv) | kræve gennemsigtighed i lukningsplanerne for aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer og den støtte, der ydes i denne forbindelse; |
| --- | --- |

iv)

kræve gennemsigtighed i lukningsplanerne for aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer og den støtte, der ydes i denne forbindelse;

17.

understreger, at der for at blive klimaneutral senest i 2050 er behov for øjeblikkelig og massiv anvendelse af energieffektivitetsforanstaltninger og bæredygtige vedvarende energiteknologier; understreger, at offentlige investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi på lang sigt ikke blot vil reducere emissionerne, men også nedbringe og stabilisere energipriserne og derved frigøre mere disponibel indkomst og i sidste ende styrke EU's velstand og energisikkerhed; bemærker med bekymring, at udkastet til CEEAG fjerner den støttekategori, der er afsat til at støtte vedvarende energi, samtidig med at den sætter dem i konkurrence om statsstøtte med andre kulstoffattige og dermed fossile løsninger; opfordrer derfor til, at den endelige CEEAG kommer til at indeholde et særligt kapitel om støtte til vedvarende energi, og at den kommer til at understrege, at teknologispecifikke støtteordninger bør være reglen og ikke undtagelsen og give mulighed for regionalt differentierede støtteniveauer for at muliggøre diversificering og omkostningseffektiv systemintegration af vedvarende energi på regionalt plan; opfordrer i overensstemmelse med direktivet om vedvarende energi til, at der indføres et særligt kapitel med særlige bestemmelser til støtte for VE-fællesskaber af alle størrelser og mindre aktører, herunder en undtagelse fra obligatorisk auktionering og/eller en væsentlig forhøjelse af tærsklerne for deres fritagelse fra auktionering eller, hvis dette ikke er muligt, i det mindste at holde dem på EEAG-niveauet;

18.

understreger, at opfyldelsen af målet om 15 % effektiv sammenkobling af elektricitet på tværs af grænserne, fjernelse af nationale flaskehalse, forøgelse af lagringskapaciteten for vedvarende energi og mere intelligente transmissions- og distributionsnet er en anden vigtig måde at udvide den grænseoverskridende sammenkobling af energi på, hvilket er nødvendigt for at øge energiforsyningssikkerheden, mindske volatiliteten og fremme EU's energiuafhængighed;

19.

insisterer på, at statsstøttereglerne bør være tilstrækkeligt fleksible til at lette integrationen af nye nulemissionsløsninger, cirkulære og bæredygtige løsninger i alle sektorer, navnlig i sektorer, hvor der er vanskeligt at nedbringe emissioner;

20.

anmoder om, at principperne om energihierarki integreres i CEEAG, i henhold til hvilke energibesparelser og energieffektivitet prioriteres, efterfulgt af direkte elektrificering baseret på vedvarende energi og øget anvendelse af vedvarende varme og endelig anvendelse af andre bæredygtige ressourcer baseret på vedvarende energi udelukkende til formål, hvor der ikke findes andre alternativer til deres omstilling; anmoder Kommissionen om også at revidere støtten i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere i lyset af disse principper ved at sikre, at en sådan støtte er knyttet til reelle investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi til deres processer;

21.

| i) | anvende princippet som et prioriteret referencepunkt ved vurderingen af, om en foranstaltning i energisektoren er nødvendig, navnlig i forbindelse med støtteforanstaltninger til energiproduktion (afsnit 4.1), støtte til forsyningssikkerhed, navnlig i forbindelse med kapacitetsgodtgørelsesmekanismer (afsnit 4.8) og støtte til energiinfrastruktur (afsnit 4.9) |
| --- | --- |

i)

anvende princippet som et prioriteret referencepunkt ved vurderingen af, om en foranstaltning i energisektoren er nødvendig, navnlig i forbindelse med støtteforanstaltninger til energiproduktion (afsnit 4.1), støtte til forsyningssikkerhed, navnlig i forbindelse med kapacitetsgodtgørelsesmekanismer (afsnit 4.8) og støtte til energiinfrastruktur (afsnit 4.9)

| ii) | integrere princippet i rationalet bag foranstaltningerne med hensyn til energieffektivitetsordninger (f.eks. teknologispecifikke udbudsprocedurer under første støttekategori — afsnit 4.1) og forbedring af bygningers energi- og miljøpræstationer (afsnit 4.2) eller fjernvarme og fjernkøling (afsnit 4.10) |
| --- | --- |

ii)

integrere princippet i rationalet bag foranstaltningerne med hensyn til energieffektivitetsordninger (f.eks. teknologispecifikke udbudsprocedurer under første støttekategori — afsnit 4.1) og forbedring af bygningers energi- og miljøpræstationer (afsnit 4.2) eller fjernvarme og fjernkøling (afsnit 4.10)

22.

understreger, at EU's statsstøtteregler bør sikre lige vilkår mellem medlemsstaterne, da ikke alle medlemsstater vil være i stand til at yde den samme støtte til deres virksomheder, hvilket skaber risiko for markedsforvridninger, fragmentering og større forskelle mellem landene, hvilket igen vil skabe yderligere sociale forskelle på det indre marked;

23.

opfordrer Kommissionen til meget nøje at undersøge, om de foreslåede ændringer vil have en konkurrence- og innovationsfremmende virkning, eller om der er større sandsynlighed for, at de skaber nye hindringer for konkurrencen, navnlig for SMV'er; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de langsigtede konsekvenser for en eventuel indsnævring af omstillingsveje;

24.

bemærker, at investeringer i energieffektive og vedvarende teknologier kræver økonomisk forudsigelighed for at minimere investeringsrisiciene; opfordrer Kommissionen til at godkende støtteordninger for en tilstrækkelig lang periode, der tager hensyn til tidsplanerne for planlægningen og udviklingen af de relevante projekter i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i den relevante lovgivning;

25.

opfordrer Kommissionen til at sikre retssikkerhed for støtteordninger, der allerede er blevet godkendt under den gamle statsstøtteordning; opfordrer Kommissionen til at medtage en revisionsmekanisme i CEEAG for at sikre overensstemmelse og sammenhæng med de endelige retsakter og gennemførelsesretsakter i »Fit for 55«-pakken;

26.

opfordrer Kommissionen til at undgå overdreven bevisbyrde og begrundelse i de nye retningslinjer for at undgå bureaukrati og usikkerhed, der ville hæmme de politiske målsætninger i den grønne pagt og opfyldelsen af reduktionsmålene for 2030;

27.

understreger den centrale betydning af at bevare og skabe bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet i forbindelse med den bæredygtige omstilling;

28.

opfordrer Kommissionen til at give mulighed for ekstraordinær statsstøtte i tilfælde, hvor andre dele af retningslinjerne ikke omfatter en sådan støtte, men hvor den innovation, der støttes, vil have en positiv indvirkning på EU's samfund eller EU's økonomi i overensstemmelse med Unionens politikmål;

29.

udtrykker bekymring over den manglende gennemsigtighed omkring udvekslingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende anmeldelse og godkendelse af nationale statsstøtteforanstaltninger samt med hensyn til de kriterier, der anvendes til at vurdere, om nationale statsstøtteforanstaltninger er i overensstemmelse med EU's miljø-, biodiversitets- og klimabeskyttelsesmål og -lovgivning; opfordrer Kommissionen til at tage fat på dette problem ved bl.a. at offentliggøre tidspunktet for de proceduremæssige skridt i statsstøtteregistret, offentliggøre afgørelsen om forudgående anmeldelse og skrivelserne til medlemsstaterne, når deres foreslåede foranstaltninger ikke kan betragtes som statsstøtte, forbedre de modeller, der anvendes af medlemsstaterne til anmeldelse af statsstøtte, og forbedre Kommissionens overensstemmelsesvurderinger;

30.

minder om, at komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen (ACCC) i sine konklusioner vedrørende sag ACCC/C/2015/128, der blev vedtaget den 17. marts 2021, fandt, at EU ikke havde overholdt artikel 9, stk. 3 og stk. 4, i Århuskonventionen, fordi det i øjeblikket ikke er muligt for civilsamfundet at anfægte afgørelser om statsstøtte truffet af Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, TEUF, hvilket kan være i strid med EU-retten på miljøområdet; opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvise fuldt engagement i EU's internationale forpligtelser vedrørende miljømæssig retfærdighed; opfordrer Kommissionen til at opfylde det tilsagn, der blev givet i den erklæring, der er knyttet som bilag til den reviderede Århusforordning, om at vurdere de muligheder, der er til rådighed for at imødekomme ACCC's resultater inden udgangen af 2022, og til at fremlægge foranstaltninger, hvis det er relevant, inden udgangen af 2023;

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet.

---

(1)  EUT L 350 af 4.10.2021, s. 9.

1

(2)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 210.

3

(4)  EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125.

4

(5)  EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54.

5

(6)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

6

(7)  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

7

(8)  EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13.

8

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

10

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 21. oktober 2021

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

Politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan

Europa-Parlamentets henstilling af 21. oktober 2021 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets årlige betænkninger om FUSP og afsnittene om forbindelserne mellem EU og Taiwan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets årlige betænkninger om FUSP og afsnittene om forbindelserne mellem EU og Taiwan,

| — | der henviser til den dialogmekanisme om industripolitik mellem EU og Taiwan, som blev oprettet i 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den dialogmekanisme om industripolitik mellem EU og Taiwan, som blev oprettet i 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (1),

| — | der henviser til Taiwans deltagelse i Enterprise Europe-netværket, European Cluster Cooperation Platform og dialogen om den digitale økonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Taiwans deltagelse i Enterprise Europe-netværket, European Cluster Cooperation Platform og dialogen om den digitale økonomi,

| — | der henviser til kommuniké af 5. maj 2021 fra G7-landenes udenrigs- og udviklingsministre, især afsnittet om støtte til Taiwans meningsfulde deltagelse i Verdenssundhedsorganisationen og Verdenssundhedsforsamlingen, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommuniké af 5. maj 2021 fra G7-landenes udenrigs- og udviklingsministre, især afsnittet om støtte til Taiwans meningsfulde deltagelse i Verdenssundhedsorganisationen og Verdenssundhedsforsamlingen,

| — | der henviser til samarbejdsaftalerne om bekæmpelse af kommerciel svig og til Taiwans gennemførelse af internationale standarder for god forvaltningspraksis på skatteområdet fra 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalerne om bekæmpelse af kommerciel svig og til Taiwans gennemførelse af internationale standarder for god forvaltningspraksis på skatteområdet fra 2017,

| — | der henviser til Taiwans vellykkede samarbejde om og deltagelse i Den Europæiske Unions rammeprogrammer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Taiwans vellykkede samarbejde om og deltagelse i Den Europæiske Unions rammeprogrammer,

| — | der henviser til den arbejdsmarkedshøring mellem EU og Taiwan, som blev oprettet i 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den arbejdsmarkedshøring mellem EU og Taiwan, som blev oprettet i 2018,

| — | der henviser til EU's visumfritagelse for indehavere af taiwanske pas siden 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's visumfritagelse for indehavere af taiwanske pas siden 2011,

| — | der henviser til EU's »ét Kina«-politik, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's »ét Kina«-politik,

| — | der henviser til USA's og Japans lederes fælles erklæring af 16. april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til USA's og Japans lederes fælles erklæring af 16. april 2021,

| — | der henviser til USA's og Republikken Koreas lederes fælles erklæring af 21. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til USA's og Republikken Koreas lederes fælles erklæring af 21. maj 2021,

| — | der henviser til Kommissionens fælles meddelelse af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fælles meddelelse af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om en EU-strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavs-regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om en EU-strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavs-regionen,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 16. september 2021 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 16. september 2021 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen (JOIN(2021)0024),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 118, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 118,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0265/2021),

| A. | der henviser til, at EU og Taiwan er ligesindede partnere, som deler fælles værdier som frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Taiwan er ligesindede partnere, som deler fælles værdier som frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| B. | der henviser til, at Kinas fortsatte militære aggressivitet og gråzoneaktiviteter samt andre former for provokation såsom spionage, cyberangreb og talenttyveri over for Taiwan udgør en alvorlig trussel mod status quo mellem Taiwan og Kina og mod freden og stabiliteten i Indo-Stillehavs-regionen og kan føre til en farlig optrapning; der henviser til, at Taiwans forsvarsminister, Chiu Kuo-cheng, erklærede, at Kina i betragtning af den løbende og betydelige opbygning kunne være i stand til at gennemføre en »fuldtonet« invasion af Taiwan inden 2025; der henviser til, at spændingerne mellem Kina og Taiwan er de værste i 40 år, og at Kina siden den 1. oktober 2021 har sendt 150 krigsfly, herunder kampfly og bombefly med atomvåben, ind i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; der henviser til, at denne region er af stor betydning for EU, både på grund af dets mange nære partnere der, og fordi en af dets medlemsstater, Frankrig, har oversøiske territorier der; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kinas fortsatte militære aggressivitet og gråzoneaktiviteter samt andre former for provokation såsom spionage, cyberangreb og talenttyveri over for Taiwan udgør en alvorlig trussel mod status quo mellem Taiwan og Kina og mod freden og stabiliteten i Indo-Stillehavs-regionen og kan føre til en farlig optrapning; der henviser til, at Taiwans forsvarsminister, Chiu Kuo-cheng, erklærede, at Kina i betragtning af den løbende og betydelige opbygning kunne være i stand til at gennemføre en »fuldtonet« invasion af Taiwan inden 2025; der henviser til, at spændingerne mellem Kina og Taiwan er de værste i 40 år, og at Kina siden den 1. oktober 2021 har sendt 150 krigsfly, herunder kampfly og bombefly med atomvåben, ind i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; der henviser til, at denne region er af stor betydning for EU, både på grund af dets mange nære partnere der, og fordi en af dets medlemsstater, Frankrig, har oversøiske territorier der;

| C. | der henviser til, at EU i 2016 forpligtede sig til at anvende alle tilgængelige kanaler til at fremme initiativer, som har til formål at fremme dialog, samarbejde og tillidsskabelse mellem begge sider af Taiwanstrædet; der henviser til, at disse ambitioner hidtil ikke er blevet opfyldt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU i 2016 forpligtede sig til at anvende alle tilgængelige kanaler til at fremme initiativer, som har til formål at fremme dialog, samarbejde og tillidsskabelse mellem begge sider af Taiwanstrædet; der henviser til, at disse ambitioner hidtil ikke er blevet opfyldt;

| D. | der henviser til, at den kinesiske præsident Xi Jinping den 9. oktober 2021 lovede at stræbe efter »genforening« med Taiwan med angiveligt fredelige midler, men advarede om, at den største hindring herfor var bevægelsen til støtte for »Taiwans uafhængighed«; der henviser til, at Kinas aggressive udtalelser og handlinger giver anledning til alvorlig tvivl om en sådan fredelig tilgang; der henviser til, at en undersøgelse offentliggjort af Election Study Center ved National Chengchi University i Taipei fra juli 2021 viser, at kun 1,5 % af Taiwans befolkning støtter foreningen med det kinesiske fastland så hurtigt som muligt, mens et overvældende flertal går ind for at opretholde status quo, i det mindste på kort sigt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den kinesiske præsident Xi Jinping den 9. oktober 2021 lovede at stræbe efter »genforening« med Taiwan med angiveligt fredelige midler, men advarede om, at den største hindring herfor var bevægelsen til støtte for »Taiwans uafhængighed«; der henviser til, at Kinas aggressive udtalelser og handlinger giver anledning til alvorlig tvivl om en sådan fredelig tilgang; der henviser til, at en undersøgelse offentliggjort af Election Study Center ved National Chengchi University i Taipei fra juli 2021 viser, at kun 1,5 % af Taiwans befolkning støtter foreningen med det kinesiske fastland så hurtigt som muligt, mens et overvældende flertal går ind for at opretholde status quo, i det mindste på kort sigt;

| E. | der henviser til, at Taiwans bestræbelser på at begrænse spredningen af coronavirus har vist sig at være blandt de mest effektive i verden; der henviser til, at Taiwans bestræbelser på at bidrage aktivt på forskellige fronter til det internationale samfunds fælles bedste under pandemien, herunder gennem talrige internationale undersøgelser, er et konkret eksempel på Taiwans adfærd som partner og bevis på, at Taiwan bør behandles som sådan; der henviser til, at dette viser, at Taiwan har kapacitet til at yde lige så værdifulde bidrag til det internationale samfund med henblik på at håndtere de mange andre udfordringer i vor tid; der henviser til, at den seneste stigning i covid-infektioner, manglen på vacciner og den kinesiske indblanding i Taiwans bestræbelser på direkte at indkøbe dem giver anledning til alvorlig bekymring; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Taiwans bestræbelser på at begrænse spredningen af coronavirus har vist sig at være blandt de mest effektive i verden; der henviser til, at Taiwans bestræbelser på at bidrage aktivt på forskellige fronter til det internationale samfunds fælles bedste under pandemien, herunder gennem talrige internationale undersøgelser, er et konkret eksempel på Taiwans adfærd som partner og bevis på, at Taiwan bør behandles som sådan; der henviser til, at dette viser, at Taiwan har kapacitet til at yde lige så værdifulde bidrag til det internationale samfund med henblik på at håndtere de mange andre udfordringer i vor tid; der henviser til, at den seneste stigning i covid-infektioner, manglen på vacciner og den kinesiske indblanding i Taiwans bestræbelser på direkte at indkøbe dem giver anledning til alvorlig bekymring;

| F. | der henviser til, at EU fortsat er Taiwans største kilde til udenlandske direkte investeringer (FDI) med en samlet værdi på 48 mia. EUR frem til 2019, hvilket udgør 31 % af Taiwans indgående FDI; der henviser til, at der er et betydeligt potentiale for at øge Taiwans FDI i EU; der henviser til, at Taiwan dominerer markederne for halvlederproduktion, eftersom dets producenter fremstiller ca. 50 % af verdensproduktionen af halvledere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU fortsat er Taiwans største kilde til udenlandske direkte investeringer (FDI) med en samlet værdi på 48 mia. EUR frem til 2019, hvilket udgør 31 % af Taiwans indgående FDI; der henviser til, at der er et betydeligt potentiale for at øge Taiwans FDI i EU; der henviser til, at Taiwan dominerer markederne for halvlederproduktion, eftersom dets producenter fremstiller ca. 50 % af verdensproduktionen af halvledere;

| G. | der henviser til, at Taiwans beliggenhed, dets afgørende rolle i globale højteknologiske forsyningskæder og dets demokratiske levevis gør det til et strategisk vigtigt land for de europæiske demokratier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Taiwans beliggenhed, dets afgørende rolle i globale højteknologiske forsyningskæder og dets demokratiske levevis gør det til et strategisk vigtigt land for de europæiske demokratier;

| H. | der henviser til, at den samlede bilaterale handel mellem EU og Taiwan nåede op på 51 mia. EUR i 2019, og at Taiwan var EU's femtestørste handelspartner i Asien og dets 15. største handelspartner i verden; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den samlede bilaterale handel mellem EU og Taiwan nåede op på 51 mia. EUR i 2019, og at Taiwan var EU's femtestørste handelspartner i Asien og dets 15. største handelspartner i verden;

| 1. | henstiller til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen:






  a) | at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at intensivere de politiske forbindelser mellem EU og Taiwan og tilstræbe et omfattende og styrket partnerskab under vejledning af EU's ét-Kina-politik; at betragte Taiwan som en central partner og demokratisk allieret i Indo-Stillehavsområdet i sin egen ret og som et robust demokrati og en teknologisk avanceret økonomi, der kan bidrage til at opretholde en regelbaseret orden midt i en intensivering af stormagtsrivaliseringen |
| --- | --- | --- |

1.

a)

at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at intensivere de politiske forbindelser mellem EU og Taiwan og tilstræbe et omfattende og styrket partnerskab under vejledning af EU's ét-Kina-politik; at betragte Taiwan som en central partner og demokratisk allieret i Indo-Stillehavsområdet i sin egen ret og som et robust demokrati og en teknologisk avanceret økonomi, der kan bidrage til at opretholde en regelbaseret orden midt i en intensivering af stormagtsrivaliseringen

| b) | straks at indlede en konsekvensanalyse, offentlig høring og screeningsundersøgelse af en bilateral investeringsaftale med de taiwanske myndigheder som forberedelse til forhandlinger om at uddybe de bilaterale økonomiske bånd, eftersom en sådan bilateral investeringsaftale vil føre til en lempelse af kravene om »eget indhold« hos europæiske investorer og producenter i Taiwan; på baggrund af de regionale dynamikker at erindre om betydningen af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem EU og Taiwan, herunder om spørgsmål vedrørende multilateralisme og WTO, teknologi og folkesundhed og det afgørende samarbejde om kritiske forsyninger såsom halvledere; at tilskynde Taiwan til at øge investeringerne i EU og notere sig, at Taiwan er fuldgyldigt medlem af WTO |
| --- | --- |

b)

straks at indlede en konsekvensanalyse, offentlig høring og screeningsundersøgelse af en bilateral investeringsaftale med de taiwanske myndigheder som forberedelse til forhandlinger om at uddybe de bilaterale økonomiske bånd, eftersom en sådan bilateral investeringsaftale vil føre til en lempelse af kravene om »eget indhold« hos europæiske investorer og producenter i Taiwan; på baggrund af de regionale dynamikker at erindre om betydningen af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem EU og Taiwan, herunder om spørgsmål vedrørende multilateralisme og WTO, teknologi og folkesundhed og det afgørende samarbejde om kritiske forsyninger såsom halvledere; at tilskynde Taiwan til at øge investeringerne i EU og notere sig, at Taiwan er fuldgyldigt medlem af WTO

| c) | at udtrykke dyb bekymring over Kinas fortsatte militære aggressivitet over for Taiwan og pres på landet, navnlig gennem Kinas betydelige investeringer i militære kapaciteter, dets angrebsøvelser og hyppige krænkelser af Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; at opfordre Kina til øjeblikkeligt at sætte en stopper for sin igangværende indtrængen i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone, navnlig eftersom det mellem den 1. og 4. oktober 2021 blev registreret, at omkring 150 fly var trængt ind, bl.a. jagerfly; endvidere at kritisere den opildnende kinesiske retorik, der signalerer dets tilsyneladende modstridende hensigt om at ville integrere Taiwan i det kinesiske kommunistpartis totalitære styre, samtidig med at det hævder at ville tilstræbe en fredelig udvikling af forbindelserne med Taiwan, og at insistere på, at der hverken må foretages ændringer af forbindelserne på tværs af strædet ensidigt eller imod de taiwanske borgeres vilje; indtrængende at opfordre EU og medlemsstaterne til at spille en proaktiv rolle i samarbejdet med ligesindede internationale partnere om at sikre fred og stabilitet hen over Taiwanstrædet og til at oprette partnerskaber med den demokratiske regering i Taiwan |
| --- | --- |

c)

at udtrykke dyb bekymring over Kinas fortsatte militære aggressivitet over for Taiwan og pres på landet, navnlig gennem Kinas betydelige investeringer i militære kapaciteter, dets angrebsøvelser og hyppige krænkelser af Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; at opfordre Kina til øjeblikkeligt at sætte en stopper for sin igangværende indtrængen i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone, navnlig eftersom det mellem den 1. og 4. oktober 2021 blev registreret, at omkring 150 fly var trængt ind, bl.a. jagerfly; endvidere at kritisere den opildnende kinesiske retorik, der signalerer dets tilsyneladende modstridende hensigt om at ville integrere Taiwan i det kinesiske kommunistpartis totalitære styre, samtidig med at det hævder at ville tilstræbe en fredelig udvikling af forbindelserne med Taiwan, og at insistere på, at der hverken må foretages ændringer af forbindelserne på tværs af strædet ensidigt eller imod de taiwanske borgeres vilje; indtrængende at opfordre EU og medlemsstaterne til at spille en proaktiv rolle i samarbejdet med ligesindede internationale partnere om at sikre fred og stabilitet hen over Taiwanstrædet og til at oprette partnerskaber med den demokratiske regering i Taiwan

| d) | at udtrykke alvorlig bekymring over situationen i Det Øst- og Sydkinesiske Hav og gøre stærk modstand imod ethvert ensidigt forsøg på at ændre status quo og øge spændingerne; at gentage betydningen af at respektere folkeretten, navnlig FN's havretskonvention (UNCLOS) med dens bestemmelser om forpligtelsen til at bilægge tvister med fredelige midler og om opretholdelse af retten til fri sejlads og overflyvning |
| --- | --- |

d)

at udtrykke alvorlig bekymring over situationen i Det Øst- og Sydkinesiske Hav og gøre stærk modstand imod ethvert ensidigt forsøg på at ændre status quo og øge spændingerne; at gentage betydningen af at respektere folkeretten, navnlig FN's havretskonvention (UNCLOS) med dens bestemmelser om forpligtelsen til at bilægge tvister med fredelige midler og om opretholdelse af retten til fri sejlads og overflyvning

| e) | at udtrykke alvorlig bekymring over Kinas kapacitet til at gennemføre en fuldtonet invasion af Taiwan inden 2025; på det kraftigste at fordømme Kinas hidtil usete krænkelse af Taiwans luftforsvarsidentifikationszone siden den 1. oktober 2021, som har involveret indflyvning af 150 krigsfly, herunder jagerfly og bombefly med atomvåben; at give udtryk for det synspunkt, at Kinas nylige militære provokationer sætter spørgsmålstegn ved Kinas langsigtede intentioner om at finde en fredelig løsning |
| --- | --- |

e)

at udtrykke alvorlig bekymring over Kinas kapacitet til at gennemføre en fuldtonet invasion af Taiwan inden 2025; på det kraftigste at fordømme Kinas hidtil usete krænkelse af Taiwans luftforsvarsidentifikationszone siden den 1. oktober 2021, som har involveret indflyvning af 150 krigsfly, herunder jagerfly og bombefly med atomvåben; at give udtryk for det synspunkt, at Kinas nylige militære provokationer sætter spørgsmålstegn ved Kinas langsigtede intentioner om at finde en fredelig løsning

| f) | at minde om, at opretholdelse af fred og stabilitet i Indo-Stillehavsområdet er en central interesse for EU og dets medlemsstater; at understrege, at en militær konflikt i Taiwanstrædet ikke blot ville skabe betydelige økonomiske forstyrrelser, der ville påvirke europæiske interesser, men også i alvorlig grad ville undergrave den regelbaserede orden i regionen og demokratisk regeringsførelse med menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet i centrum |
| --- | --- |

f)

at minde om, at opretholdelse af fred og stabilitet i Indo-Stillehavsområdet er en central interesse for EU og dets medlemsstater; at understrege, at en militær konflikt i Taiwanstrædet ikke blot ville skabe betydelige økonomiske forstyrrelser, der ville påvirke europæiske interesser, men også i alvorlig grad ville undergrave den regelbaserede orden i regionen og demokratisk regeringsførelse med menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet i centrum

| g) | at være opmærksom på, at EU i høj grad værdsætter sikkerheden i Taiwanstrædet, og at der er en direkte forbindelse mellem europæisk velstand og asiatisk sikkerhed, og at der derfor er konsekvenser for Europa, hvis en konflikt breder sig langt ud over det økonomiske område; at erklære, at Kinas foranstaltninger over for Taiwan og i Det Sydkinesiske Hav vil få konsekvenser for forbindelserne mellem EU og Kina |
| --- | --- |

g)

at være opmærksom på, at EU i høj grad værdsætter sikkerheden i Taiwanstrædet, og at der er en direkte forbindelse mellem europæisk velstand og asiatisk sikkerhed, og at der derfor er konsekvenser for Europa, hvis en konflikt breder sig langt ud over det økonomiske område; at erklære, at Kinas foranstaltninger over for Taiwan og i Det Sydkinesiske Hav vil få konsekvenser for forbindelserne mellem EU og Kina

| h) | at give udtryk for bekymring over Kinas lovgivning vedrørende Taiwan og påpege, at indførelsen af den nationale sikkerhedslov om Hongkong har gjort 2005-antiløsrivelseslovens påstand om at give Taiwan en høj grad af autonomi i tilfælde af en forening fuldstændig utroværdig |
| --- | --- |

h)

at give udtryk for bekymring over Kinas lovgivning vedrørende Taiwan og påpege, at indførelsen af den nationale sikkerhedslov om Hongkong har gjort 2005-antiløsrivelseslovens påstand om at give Taiwan en høj grad af autonomi i tilfælde af en forening fuldstændig utroværdig

| i) | at understrege betydningen af yderligere at fremme alle niveauer af partnerskabet og samarbejdet mellem EU og Taiwan, navnlig i lyset af Kinas fortsatte provokationer og militære opbygning; at fremhæve navnlig den ledende rolle, som Europa-Parlamentet kan spille med hensyn til at identificere områder for yderligere samarbejde samt klart identificere og kritisere de kinesiske provokationer og udvise solidaritet med Taiwan |
| --- | --- |

i)

at understrege betydningen af yderligere at fremme alle niveauer af partnerskabet og samarbejdet mellem EU og Taiwan, navnlig i lyset af Kinas fortsatte provokationer og militære opbygning; at fremhæve navnlig den ledende rolle, som Europa-Parlamentet kan spille med hensyn til at identificere områder for yderligere samarbejde samt klart identificere og kritisere de kinesiske provokationer og udvise solidaritet med Taiwan

| j) | kraftigt at slå til lyd for Taiwans meningsfulde deltagelse som observatør i møder, mekanismer og aktiviteter i internationale organer, bl.a. Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL) og FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC); indtrængende at opfordre medlemsstaterne og EU-institutionerne til at støtte internationale initiativer, der opfordrer til Taiwans deltagelse i internationale organisationer; igen at glæde sig over Taiwans proaktive samarbejde med det internationale samfund om at lære af covid-19-pandemien og finde de bedste måder at håndtere den på, og at understrege, at denne sag har vist, at Taiwans bidrag i WHO vil være en merværdi for sundheden og velfærden for alle dets medlemmers borgere |
| --- | --- |

j)

kraftigt at slå til lyd for Taiwans meningsfulde deltagelse som observatør i møder, mekanismer og aktiviteter i internationale organer, bl.a. Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL) og FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC); indtrængende at opfordre medlemsstaterne og EU-institutionerne til at støtte internationale initiativer, der opfordrer til Taiwans deltagelse i internationale organisationer; igen at glæde sig over Taiwans proaktive samarbejde med det internationale samfund om at lære af covid-19-pandemien og finde de bedste måder at håndtere den på, og at understrege, at denne sag har vist, at Taiwans bidrag i WHO vil være en merværdi for sundheden og velfærden for alle dets medlemmers borgere

| k) | at opfordre til flere økonomiske, videnskabelige, kulturelle, politiske og mellemfolkelige udvekslinger, møder og samarbejdsaktiviteter mellem EU og Taiwan og udvekslinger med deltagelse af repræsentanter for medlemsstaterne, herunder på højeste niveau, for fuldt ud at afspejle det dynamiske, mangesidede og tætte samarbejde mellem EU og Taiwan som ligesindede partnere; at fordømme Kinas trusler om repressalier og pres mod Miloš Vystrčil, formanden for det tjekkiske Senat, på grund af hans besøg i Taiwan i august 2020 og at bemærke, at Den Tjekkiske Republik og alle andre suveræne lande har ret til at udvikle et økonomisk og kulturelt samarbejde med Taiwan |
| --- | --- |

k)

at opfordre til flere økonomiske, videnskabelige, kulturelle, politiske og mellemfolkelige udvekslinger, møder og samarbejdsaktiviteter mellem EU og Taiwan og udvekslinger med deltagelse af repræsentanter for medlemsstaterne, herunder på højeste niveau, for fuldt ud at afspejle det dynamiske, mangesidede og tætte samarbejde mellem EU og Taiwan som ligesindede partnere; at fordømme Kinas trusler om repressalier og pres mod Miloš Vystrčil, formanden for det tjekkiske Senat, på grund af hans besøg i Taiwan i august 2020 og at bemærke, at Den Tjekkiske Republik og alle andre suveræne lande har ret til at udvikle et økonomisk og kulturelt samarbejde med Taiwan

| l) | fortsat at støtte inddragelsen af Taiwan i EU's strategi for Indo-Stillehavsregionen; med tilfredshed at notere sig, at Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik for nylig har offentliggjort EU-strategien for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen, hvori det bemærkes, at Kinas betydelige militære opbygning har ført til stigende spændinger i regionale hotspots såsom det Syd- og Østkinesiske Hav og Taiwanstrædet, og bekræftes, at det er afgørende for EU at styrke samarbejdet med regionale partnere for at sikre fred, stabilitet og velstand på tværs af strædet; indtrængende at opfordre EU til fortsat at arbejde tæt sammen med andre ligesindede partnere gennem EU-strategien for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen for at tackle Kinas assertive holdning i regionen og styrke den regelbaserede orden i betragtning af EU's egne interesser i regionen |
| --- | --- |

l)

fortsat at støtte inddragelsen af Taiwan i EU's strategi for Indo-Stillehavsregionen; med tilfredshed at notere sig, at Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik for nylig har offentliggjort EU-strategien for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen, hvori det bemærkes, at Kinas betydelige militære opbygning har ført til stigende spændinger i regionale hotspots såsom det Syd- og Østkinesiske Hav og Taiwanstrædet, og bekræftes, at det er afgørende for EU at styrke samarbejdet med regionale partnere for at sikre fred, stabilitet og velstand på tværs af strædet; indtrængende at opfordre EU til fortsat at arbejde tæt sammen med andre ligesindede partnere gennem EU-strategien for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen for at tackle Kinas assertive holdning i regionen og styrke den regelbaserede orden i betragtning af EU's egne interesser i regionen

| m) | fortsat at vedtage initiativer til at styrke bilaterale økonomiske forbindelser og mellemfolkelige kontakter, navnlig blandt unge, og herunder den akademiske verden, civilsamfundet, idræt, kultur og uddannelse, og ligeledes partnerskaber mellem byer og regioner; at rose de nuværende bypartnerskaber mellem europæiske og taiwanske byer og at tilskynde til diplomati mellem byer som et redskab til at hjælpe Taiwan med at deltage i internationale initiativer, hvilket vil gøre det muligt for Taiwan at omgå kinesiske forsøg på yderligere at øge landets diplomatiske isolation |
| --- | --- |

m)

fortsat at vedtage initiativer til at styrke bilaterale økonomiske forbindelser og mellemfolkelige kontakter, navnlig blandt unge, og herunder den akademiske verden, civilsamfundet, idræt, kultur og uddannelse, og ligeledes partnerskaber mellem byer og regioner; at rose de nuværende bypartnerskaber mellem europæiske og taiwanske byer og at tilskynde til diplomati mellem byer som et redskab til at hjælpe Taiwan med at deltage i internationale initiativer, hvilket vil gøre det muligt for Taiwan at omgå kinesiske forsøg på yderligere at øge landets diplomatiske isolation

| n) | at tilskynde til europæisk og taiwansk samarbejde i mediesektoren med henblik på at diversificere det kinesisksprogede medielandskab i EU og tilvejebringe et alternativ til kinesisk kontrollerede medieforetagender |
| --- | --- |

n)

at tilskynde til europæisk og taiwansk samarbejde i mediesektoren med henblik på at diversificere det kinesisksprogede medielandskab i EU og tilvejebringe et alternativ til kinesisk kontrollerede medieforetagender

| o) | at tilskynde EU og medlemsstaterne til at bidrage til at øge bevidstheden i Europa om situationen i Taiwanstrædet og kompleksiteten af forbindelserne mellem Taiwan og Kina gennem etablering og finansiering af særlige programmer og forskning rettet mod samfundet som helhed; at understrege betydningen af at investere i en inklusiv debat på tværs af medlemsstaterne og oplyse den europæiske offentlighed om risiciene ved et autoritært fremstød i Indo-Stillehavsområdet gennem Kinas assertive holdning og dets bestræbelser på at undergrave demokratiet, navnlig i Taiwan, og konsekvenserne for demokratier i hele verden, hvis sådanne trusler ikke håndteres |
| --- | --- |

o)

at tilskynde EU og medlemsstaterne til at bidrage til at øge bevidstheden i Europa om situationen i Taiwanstrædet og kompleksiteten af forbindelserne mellem Taiwan og Kina gennem etablering og finansiering af særlige programmer og forskning rettet mod samfundet som helhed; at understrege betydningen af at investere i en inklusiv debat på tværs af medlemsstaterne og oplyse den europæiske offentlighed om risiciene ved et autoritært fremstød i Indo-Stillehavsområdet gennem Kinas assertive holdning og dets bestræbelser på at undergrave demokratiet, navnlig i Taiwan, og konsekvenserne for demokratier i hele verden, hvis sådanne trusler ikke håndteres

| p) | at opfordre til dialog og samarbejde med Taiwan i alle industrisektorer og forsyningskæder, navnlig fremspirende industrier og industrier af strategisk betydning såsom elektroniske køretøjer, robotteknologi og intelligent produktion samt halvlederteknologier |
| --- | --- |

p)

at opfordre til dialog og samarbejde med Taiwan i alle industrisektorer og forsyningskæder, navnlig fremspirende industrier og industrier af strategisk betydning såsom elektroniske køretøjer, robotteknologi og intelligent produktion samt halvlederteknologier

| q) | at støtte yderligere styrkelse af initiativer, der giver EU mulighed for at indgå i partnerskaber med Taiwan inden for IKT, bioteknologi, sundhed og sikkerhed, og at arbejde på konkret samarbejde og konkrete initiativer mellem EU's konnektivitetsstrategi og Taiwans nye sydgående politik; at yde stærk støtte til en intensivering af begge parters partnerskab inden for halvledere |
| --- | --- |

q)

at støtte yderligere styrkelse af initiativer, der giver EU mulighed for at indgå i partnerskaber med Taiwan inden for IKT, bioteknologi, sundhed og sikkerhed, og at arbejde på konkret samarbejde og konkrete initiativer mellem EU's konnektivitetsstrategi og Taiwans nye sydgående politik; at yde stærk støtte til en intensivering af begge parters partnerskab inden for halvledere

| r) | at anerkende Taiwans centrale rolle i strategiske industrier såsom den femte generation af kommunikationsinfrastruktur (5G), eftersom landet er hjemsted for verdens største støberi og den førende producent af halvledere; at understrege, at mikrochips i fremtiden vil spille en central rolle i udformningen af verdensordenen, og at enhver, der har kontrol med design og fremstilling af mikrochips, vil udstikke kursen i det 21. århundrede; at minde om, at den afbrydelse af de globale forsyningskæder, som pandemien har forårsaget, har sat Taiwan i centrum for den teknologiske drivkraft og også har fået EU til at indse sine egne sårbarheder og har understreget, at det haster med at overveje, hvordan dets afhængighed af eksterne aktører kan mindskes; derfor indtrængende at opfordre til øget samarbejde med Taiwan for at støtte EU's dagsorden for dets grønne og digitale omstilling og EU's bestræbelser på at diversificere værdi- og forsyningskæderne, eftersom pandemien har øget efterspørgslen efter begge, hvilket understreger behovet for flere investeringer og øget politisk støtte, navnlig i værdikæder af strategisk betydning, såsom mikroelektronik, selvkørende køretøjer og kunstig intelligens (AI), som er områder, hvor Taiwan spiller en central rolle |
| --- | --- |

r)

at anerkende Taiwans centrale rolle i strategiske industrier såsom den femte generation af kommunikationsinfrastruktur (5G), eftersom landet er hjemsted for verdens største støberi og den førende producent af halvledere; at understrege, at mikrochips i fremtiden vil spille en central rolle i udformningen af verdensordenen, og at enhver, der har kontrol med design og fremstilling af mikrochips, vil udstikke kursen i det 21. århundrede; at minde om, at den afbrydelse af de globale forsyningskæder, som pandemien har forårsaget, har sat Taiwan i centrum for den teknologiske drivkraft og også har fået EU til at indse sine egne sårbarheder og har understreget, at det haster med at overveje, hvordan dets afhængighed af eksterne aktører kan mindskes; derfor indtrængende at opfordre til øget samarbejde med Taiwan for at støtte EU's dagsorden for dets grønne og digitale omstilling og EU's bestræbelser på at diversificere værdi- og forsyningskæderne, eftersom pandemien har øget efterspørgslen efter begge, hvilket understreger behovet for flere investeringer og øget politisk støtte, navnlig i værdikæder af strategisk betydning, såsom mikroelektronik, selvkørende køretøjer og kunstig intelligens (AI), som er områder, hvor Taiwan spiller en central rolle

| s) | at glæde sig over afholdelsen af det første europæiske investeringsforum nogensinde i Taiwan i september 2020 og tilskynde til flere bilaterale investeringer i begge retninger; indtrængende at opfordre til en forøgelse af sådanne investeringer, navnlig i industrier, hvor Taiwan er førende, dvs. kritiske teknologier, herunder halvledere, som vil støtte EU's bestræbelser på at styrke sin egen mikroelektroniske kapacitet; at notere sig, at EU og Taiwan efter dialogen mellem Taiwan og EU om den digitale økonomi i 2020 bør bygge videre på deres drøftelser om forskning og teknologisk samarbejde, blockchain, AI, cybersikkerhedscertificering, dataøkonomi og digital konnektivitet med henblik på at identificere yderligere synergier, udvide den politiske udveksling om udviklingen af den digitale økonomi og etablere mere omfattende partnerskaber |
| --- | --- |

s)

at glæde sig over afholdelsen af det første europæiske investeringsforum nogensinde i Taiwan i september 2020 og tilskynde til flere bilaterale investeringer i begge retninger; indtrængende at opfordre til en forøgelse af sådanne investeringer, navnlig i industrier, hvor Taiwan er førende, dvs. kritiske teknologier, herunder halvledere, som vil støtte EU's bestræbelser på at styrke sin egen mikroelektroniske kapacitet; at notere sig, at EU og Taiwan efter dialogen mellem Taiwan og EU om den digitale økonomi i 2020 bør bygge videre på deres drøftelser om forskning og teknologisk samarbejde, blockchain, AI, cybersikkerhedscertificering, dataøkonomi og digital konnektivitet med henblik på at identificere yderligere synergier, udvide den politiske udveksling om udviklingen af den digitale økonomi og etablere mere omfattende partnerskaber

| t) | at glæde sig over Taiwans frivillige tilsagn om at bidrage til at bekæmpe den globale opvarmning og derved bidrage til at gennemføre målene i Parisaftalen om klimaændringer |
| --- | --- |

t)

at glæde sig over Taiwans frivillige tilsagn om at bidrage til at bekæmpe den globale opvarmning og derved bidrage til at gennemføre målene i Parisaftalen om klimaændringer

| u) | at tilskynde EU og medlemsstaterne til at uddybe samarbejdet med Taiwan om at bekæmpe desinformation fra ondsindede tredjelande, herunder udveksling af bedste praksis, fælles tilgange til at fremme mediefrihed og journalistik, uddybe samarbejdet om cybersikkerhed og cybertrusler, øge borgernes bevidsthed og forbedre befolkningens generelle digitale færdigheder med henblik på at styrke vores demokratiske systemers modstandsdygtighed; at støtte et intensiveret samarbejde mellem relevante europæiske og taiwanske tænketanke på dette område |
| --- | --- |

u)

at tilskynde EU og medlemsstaterne til at uddybe samarbejdet med Taiwan om at bekæmpe desinformation fra ondsindede tredjelande, herunder udveksling af bedste praksis, fælles tilgange til at fremme mediefrihed og journalistik, uddybe samarbejdet om cybersikkerhed og cybertrusler, øge borgernes bevidsthed og forbedre befolkningens generelle digitale færdigheder med henblik på at styrke vores demokratiske systemers modstandsdygtighed; at støtte et intensiveret samarbejde mellem relevante europæiske og taiwanske tænketanke på dette område

| v) | at overveje at lære af Taiwans erfaringer med at bekæmpe desinformation fra fastlandet, der går efter Taiwans mediefrihed ved at anvende sociale medieplatforme, der infiltrerer taiwanske TV-medier og trykte medier for at påvirke den offentlige mening og forsøge at undergrave valg i Taiwan; at rose Taiwan for at betragte mediekendskab som et nyttigt og afgørende redskab til at uddanne borgerne i at identificere desinformation og dermed for at indarbejde mediekendskab i skolernes læseplaner |
| --- | --- |

v)

at overveje at lære af Taiwans erfaringer med at bekæmpe desinformation fra fastlandet, der går efter Taiwans mediefrihed ved at anvende sociale medieplatforme, der infiltrerer taiwanske TV-medier og trykte medier for at påvirke den offentlige mening og forsøge at undergrave valg i Taiwan; at rose Taiwan for at betragte mediekendskab som et nyttigt og afgørende redskab til at uddanne borgerne i at identificere desinformation og dermed for at indarbejde mediekendskab i skolernes læseplaner

| w) | at understrege, at fordelene ved Taiwans bestræbelser på at bekæmpe desinformation og falske nyheder rækker ud over Taiwan og ikke kun påvirker samfundet på øen, men også det kinesisktalende samfund i Hongkong og andre sydøstasiatiske lande |
| --- | --- |

w)

at understrege, at fordelene ved Taiwans bestræbelser på at bekæmpe desinformation og falske nyheder rækker ud over Taiwan og ikke kun påvirker samfundet på øen, men også det kinesisktalende samfund i Hongkong og andre sydøstasiatiske lande

| x) | at fordømme Kinas forsøg på at miskreditere den taiwanske regerings håndtering af pandemien; at rose Taiwans effektive bottom-up-tilgang, der ledes af landets borgere, til at foretage faktatjek af nyheder og oplysninger ved hjælp af teknologi såsom AI med henblik på at intensivere indsatsen og sætte faktatjekkere i stand til at identificere de mest skadelige påstande, der udbredes på sociale medieplatforme, og dermed standse spredningen heraf |
| --- | --- |

x)

at fordømme Kinas forsøg på at miskreditere den taiwanske regerings håndtering af pandemien; at rose Taiwans effektive bottom-up-tilgang, der ledes af landets borgere, til at foretage faktatjek af nyheder og oplysninger ved hjælp af teknologi såsom AI med henblik på at intensivere indsatsen og sætte faktatjekkere i stand til at identificere de mest skadelige påstande, der udbredes på sociale medieplatforme, og dermed standse spredningen heraf

| y) | at minde om, at den trussel, som Taiwan står over for som følge af Kinas desinformationsaktiviteter, er en del af et større problem, som demokratier over hele verden står over for i en tid, hvor kommunikationsteknologier er centrale for den geopolitiske konkurrence om globalt lederskab; at minde om, at Kina sammen med andre ikke-demokratiske lande også fortsat udgør en stor trussel mod demokratier i Europa gennem desinformationskampagner, en trussel, der er blevet betydeligt større i forbindelse med pandemien, som det blev bemærket i EU-Udenrigstjenestens rapport fra juni 2020; at notere sig, at samarbejde om bekæmpelse af desinformation derfor er i både EU's og Taiwans interesse |
| --- | --- |

y)

at minde om, at den trussel, som Taiwan står over for som følge af Kinas desinformationsaktiviteter, er en del af et større problem, som demokratier over hele verden står over for i en tid, hvor kommunikationsteknologier er centrale for den geopolitiske konkurrence om globalt lederskab; at minde om, at Kina sammen med andre ikke-demokratiske lande også fortsat udgør en stor trussel mod demokratier i Europa gennem desinformationskampagner, en trussel, der er blevet betydeligt større i forbindelse med pandemien, som det blev bemærket i EU-Udenrigstjenestens rapport fra juni 2020; at notere sig, at samarbejde om bekæmpelse af desinformation derfor er i både EU's og Taiwans interesse

| z) | yderligere at fremme det eksisterende samarbejde om forskning og innovation mellem EU og Taiwan i Horisont Europa-rammeprogrammet (2021-2027); indtrængende at opfordre til, at flere taiwanske forskere deltager i Horisont Europa i fremtiden |
| --- | --- |

z)

yderligere at fremme det eksisterende samarbejde om forskning og innovation mellem EU og Taiwan i Horisont Europa-rammeprogrammet (2021-2027); indtrængende at opfordre til, at flere taiwanske forskere deltager i Horisont Europa i fremtiden

| aa) | yderligere at fremme turisme og ungdomsudvekslinger med Taiwan gennem initiativer som f.eks. arbejdsferie, Erasmus-programmer eller Taiwan-Europe Connectivity Scholarship og undersøge mulighederne for samarbejde inden for videregående uddannelse og andre områder med det formål at styrke kinesisk og taiwansk ekspertise i Europa og bidrage til en bedre forståelse af Europa i Taiwan |
| --- | --- |

aa)

yderligere at fremme turisme og ungdomsudvekslinger med Taiwan gennem initiativer som f.eks. arbejdsferie, Erasmus-programmer eller Taiwan-Europe Connectivity Scholarship og undersøge mulighederne for samarbejde inden for videregående uddannelse og andre områder med det formål at styrke kinesisk og taiwansk ekspertise i Europa og bidrage til en bedre forståelse af Europa i Taiwan

| ab) | at tilskynde EU og dets medlemsstater til at styrke samarbejdet med Taiwan inden for den globale samarbejds- og uddannelsesramme (Global Cooperation and Training Framework (GCTF)), som er en regional samarbejdsplatform for kapacitetsopbygnings- og uddannelsesprogrammer for tredjelande i hele verden |
| --- | --- |

ab)

at tilskynde EU og dets medlemsstater til at styrke samarbejdet med Taiwan inden for den globale samarbejds- og uddannelsesramme (Global Cooperation and Training Framework (GCTF)), som er en regional samarbejdsplatform for kapacitetsopbygnings- og uddannelsesprogrammer for tredjelande i hele verden

| ac) | at ændre navnet på det europæiske kontor for økonomi og handel i Taiwan til »Den Europæiske Unions kontor i Taiwan« for at afspejle det brede omfang af vores forbindelser |
| --- | --- |

ac)

at ændre navnet på det europæiske kontor for økonomi og handel i Taiwan til »Den Europæiske Unions kontor i Taiwan« for at afspejle det brede omfang af vores forbindelser

| ad) | at glæde sig over planerne om at oprette et taiwansk repræsentationskontor i Litauen; at fordømme den kinesiske regerings reaktion på at indføre økonomiske sanktioner over for Litauen; at udtrykke sin støtte til og solidaritet med Litauen i denne henseende, at træffe passende foranstaltninger og at opfordre Rådet til at gøre det samme |
| --- | --- |

ad)

at glæde sig over planerne om at oprette et taiwansk repræsentationskontor i Litauen; at fordømme den kinesiske regerings reaktion på at indføre økonomiske sanktioner over for Litauen; at udtrykke sin støtte til og solidaritet med Litauen i denne henseende, at træffe passende foranstaltninger og at opfordre Rådet til at gøre det samme

| ae) | at rose Taiwan som en enestående partner med hensyn til at fremme menneskerettigheder og religionsfrihed i Indo-Stillehavsområdet; at anerkende Taiwans resultater med hensyn til at foregå med et godt eksempel i regionen med landets stærke erfaringer med respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, både økonomiske og sociale, og politiske og kulturelle rettigheder, herunder fremskridt med hensyn til LGBTQI-personers rettigheder og oprindelige samfunds rettigheder; at anmode EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder og EU's særlige udsending for fremme af religions- og trosfrihed om at deltage i internationale menneskerettighedskonventioner i Taiwan og om at tage konkrete skridt til at samarbejde med Taiwan om at fremme menneskerettigheder, sociale rettigheder, religionsfrihed, den digitale økonomi og bæredygtig vækst i udviklingslandene i Indo-Stillehavsområdet |
| --- | --- |

ae)

at rose Taiwan som en enestående partner med hensyn til at fremme menneskerettigheder og religionsfrihed i Indo-Stillehavsområdet; at anerkende Taiwans resultater med hensyn til at foregå med et godt eksempel i regionen med landets stærke erfaringer med respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, både økonomiske og sociale, og politiske og kulturelle rettigheder, herunder fremskridt med hensyn til LGBTQI-personers rettigheder og oprindelige samfunds rettigheder; at anmode EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder og EU's særlige udsending for fremme af religions- og trosfrihed om at deltage i internationale menneskerettighedskonventioner i Taiwan og om at tage konkrete skridt til at samarbejde med Taiwan om at fremme menneskerettigheder, sociale rettigheder, religionsfrihed, den digitale økonomi og bæredygtig vækst i udviklingslandene i Indo-Stillehavsområdet

| af) | at styrke samarbejdet med Taiwan med henblik på at udveksle bedste praksis for håndteringen af covid-19-pandemien, iværksætte initiativer for at lette indkøb af vacciner og fortsætte med at styrke EU's samarbejde med Taiwan om sundhed og kontrol med overførbare sygdomme; at rose den taiwanske regering og dens befolkning for deres relativt vellykkede inddæmning af pandemien i deres land og for deres generøsitet med at tilbyde andre lande hjælp; at minde om, at Taiwans effektive reaktion var baseret på gennemsigtighed, åbenhed og anvendelse af teknologi i samarbejde med samfundet, en tilgang, der bygger på offentlighedens tillid |
| --- | --- |

af)

at styrke samarbejdet med Taiwan med henblik på at udveksle bedste praksis for håndteringen af covid-19-pandemien, iværksætte initiativer for at lette indkøb af vacciner og fortsætte med at styrke EU's samarbejde med Taiwan om sundhed og kontrol med overførbare sygdomme; at rose den taiwanske regering og dens befolkning for deres relativt vellykkede inddæmning af pandemien i deres land og for deres generøsitet med at tilbyde andre lande hjælp; at minde om, at Taiwans effektive reaktion var baseret på gennemsigtighed, åbenhed og anvendelse af teknologi i samarbejde med samfundet, en tilgang, der bygger på offentlighedens tillid

| ag) | at rose den solidaritet, som Taiwan har udvist over for EU ved at donere over syv millioner kirurgiske mundbind til adskillige medlemsstater under pandemiens alvorlige tidlige måneder og donere fem mundbindsproduktionslinjer til Den Tjekkiske Republik; at opfordre til, at denne solidaritet gengældes |
| --- | --- |

ag)

at rose den solidaritet, som Taiwan har udvist over for EU ved at donere over syv millioner kirurgiske mundbind til adskillige medlemsstater under pandemiens alvorlige tidlige måneder og donere fem mundbindsproduktionslinjer til Den Tjekkiske Republik; at opfordre til, at denne solidaritet gengældes

| ah) | fortsat at tilskynde til udveksling af efterretninger mellem medlemsstaterne og Taiwan og til fælles bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet |
| --- | --- |

ah)

fortsat at tilskynde til udveksling af efterretninger mellem medlemsstaterne og Taiwan og til fælles bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet

| ai) | at anerkende, at USA og Japan for første gang har fremhævet betydningen af fred og stabilitet i Taiwanstrædet i den fælles erklæring fra et nyligt bilateralt topmøde, som derefter blev efterfulgt af en lignende erklæring fra G7 i begyndelsen af maj; indtrængende at opfordre EU til at samarbejde med andre ligesindede partnere såsom Australien, New Zealand, Indien, Japan, Sydkorea og USA og overveje at indbyde Taiwan til sammen med dets partnere at deltage i eksisterende platforme og arbejdsgrupper om kritiske industrier |
| --- | --- |

ai)

at anerkende, at USA og Japan for første gang har fremhævet betydningen af fred og stabilitet i Taiwanstrædet i den fælles erklæring fra et nyligt bilateralt topmøde, som derefter blev efterfulgt af en lignende erklæring fra G7 i begyndelsen af maj; indtrængende at opfordre EU til at samarbejde med andre ligesindede partnere såsom Australien, New Zealand, Indien, Japan, Sydkorea og USA og overveje at indbyde Taiwan til sammen med dets partnere at deltage i eksisterende platforme og arbejdsgrupper om kritiske industrier

| aj) | at tilskynde de medlemsstater, der ikke har en aftale om undgåelse af dobbeltbeskatning og forebyggelse af skatteunddragelse eller en aftale om udveksling af oplysninger vedrørende skattesager med Taiwan, til at indlede forhandlinger om sådanne aftaler så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

aj)

at tilskynde de medlemsstater, der ikke har en aftale om undgåelse af dobbeltbeskatning og forebyggelse af skatteunddragelse eller en aftale om udveksling af oplysninger vedrørende skattesager med Taiwan, til at indlede forhandlinger om sådanne aftaler så hurtigt som muligt;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til Taiwans regering. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 181 af 19.5.2016, s. 52.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. oktober 2021

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Forslag til ændringsbudget nr. 4/2021: Ajourføring af indtægterne, revideret overslag over egne indtægter og andre indtægter

Europa-Parlamentets beslutning af 19. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2021 for regnskabsåret 2021 — Ajourføring af indtægterne som følge af ikrafttrædelsen den 1. juni 2021 af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, det reviderede overslag over egne indtægter og andre indtægter (11796/2021 — C9-0363/2021 — 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4), (»den interinstitutionelle aftale«) |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4), (»den interinstitutionelle aftale«)

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2021, vedtaget af Kommissionen den 2. juli 2021 (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2021, vedtaget af Kommissionen den 2. juli 2021 (COM(2021)0444),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2021, vedtaget den 21. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den følgende dag (11796/2021 — C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2021, vedtaget den 21. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den følgende dag (11796/2021 — C9-0363/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0268/2021),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 4/2021 er at ajourføre indtægtssiden af budgettet for at tage hensyn til ikrafttrædelsen den 1. juni 2021 af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, der anvendes fra den 1. januar 2021, og de ajourførte overslag over egne indtægter for 2021-budgettet som aftalt i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter den 26. maj 2021, og at ajourføre andre indtægter såsom Det Forenede Kongeriges bidrag, bøder og andet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 4/2021 er at ajourføre indtægtssiden af budgettet for at tage hensyn til ikrafttrædelsen den 1. juni 2021 af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, der anvendes fra den 1. januar 2021, og de ajourførte overslag over egne indtægter for 2021-budgettet som aftalt i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter den 26. maj 2021, og at ajourføre andre indtægter såsom Det Forenede Kongeriges bidrag, bøder og andet,

| B. | der henviser til, at de vigtigste ændringer, der blev indført ved Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, er: de forhøjede lofter for egne indtægter, en forhøjet sats for opkrævningsomkostninger i forbindelse med told for medlemsstaterne (25 % i stedet for 20 % i henhold til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom) (6), en ensartet momsbidragssats uden undtagelser og en forenklet definition af momsgrundlaget, nye egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald og ændrede bruttoreduktioner af de BNI-baserede egne indtægter for så vidt angår Danmark, Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de vigtigste ændringer, der blev indført ved Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, er: de forhøjede lofter for egne indtægter, en forhøjet sats for opkrævningsomkostninger i forbindelse med told for medlemsstaterne (25 % i stedet for 20 % i henhold til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom) (6), en ensartet momsbidragssats uden undtagelser og en forenklet definition af momsgrundlaget, nye egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald og ændrede bruttoreduktioner af de BNI-baserede egne indtægter for så vidt angår Danmark, Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige,

| C. | der henviser til, at Kommissionens indtægtsfremskrivninger er baseret på Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2021 (7), ifølge hvilken EU's økonomi vil være tilbage på niveauet fra før krisen ved udgangen af 2022, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionens indtægtsfremskrivninger er baseret på Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2021 (7), ifølge hvilken EU's økonomi vil være tilbage på niveauet fra før krisen ved udgangen af 2022,

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 4/2021 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger Parlamentets særlige engagement i de nye egne indtægter og deres indførelse i løbet af FFR 2021-2027 i overensstemmelse med den køreplan, der er fastlagt i den interinstitutionelle aftale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 3/2021 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 17.3.2021.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(6)  Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105).

(7)  Europa-Kommissionen, 2021, »European Economic Forecast Spring 2021«, European Economy, Institutional Paper 149.

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Kreditservicevirksomheder og kreditkøbere ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og realisering af sikkerhedsstillelse (COM(2018)0135 — C8-0115/2018 — 2018/0063A(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 184/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0135),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 53 og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 53 og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0115/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 20. november 2018 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 20. november 2018 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2018 (2),

| — | der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 16. oktober 2019 om at tillade Økonomi- og Valutaudvalget at opdele ovennævnte forslag fra Kommissionen og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 16. oktober 2019 om at tillade Økonomi- og Valutaudvalget at opdele ovennævnte forslag fra Kommissionen og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag heraf,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0003/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 444 af 10.12.2018, s. 15.

(2)  EUT C 367 af 10.10.2018, s. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2021/2167.)

---

Torsdag den 21. oktober 2021

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 — alle sektioner

Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (11352/2021 — C9-0353/2021 — 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2) (finansforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2) (finansforordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (FFR-forordningen) (3) og de fælles erklæringer, der er opnået enighed om mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i denne forbindelse (4), samt de dertil knyttede ensidige erklæringer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (FFR-forordningen) (3) og de fælles erklæringer, der er opnået enighed om mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i denne forbindelse (4), samt de dertil knyttede ensidige erklæringer (5),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (6),

| — | der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til forordning (EU) 2021/1119 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (europæisk klimalov) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EU) 2021/1119 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (europæisk klimalov) (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2022, Sektion III — Kommissionen (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2022, Sektion III — Kommissionen (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2022 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2022 (9),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Kommissionen den 9. juli 2021 (COM(2021)0300) (»BF«), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Kommissionen den 9. juli 2021 (COM(2021)0300) (»BF«),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Rådet den 6. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 10. september 2021 (11352/2021 — C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Rådet den 6. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 10. september 2021 (11352/2021 — C9-0353/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94,

| — | der henviser til udtalelser fra de øvrige berørte udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra de øvrige berørte udvalg,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0281/2021),

Sektion III — Kommissionen

Almindelig oversigt

| 1. | minder om, at Parlamentet i sin ovennævnte beslutning af 25. marts 2021 om generelle retningslinjer for udarbejdelsen af budgettet for 2022 fastlagde klare politiske prioriteter for 2022-budgettet med henblik på at støtte genopretningen efter covid-19-krisen, sætte skub i investeringer og tackle arbejdsløshed samt for at støbe fundamentet for en mere modstandsdygtig og bæredygtig Union; bekræfter på ny sit stærke engagement med hensyn til disse prioriteter og fremsætter følgende holdning for at sikre et passende finansieringsniveau til at levere resultater; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Unionens budget skal være udstyret med værktøjer, der sætter det i stand til at reagere på flere forskellige kriser på samme tid; gentager Parlamentets synspunkt om, at 2022-budgettet bør være et fuldt gennemførelsesår, og at det bør spille en afgørende rolle med hensyn til at sikre en positiv og håndgribelig indvirkning på borgernes liv; støtter på denne baggrund forhøjelser for at sætte skub i investeringerne med særligt fokus på SMV'er, som er en hjørnesten i Unionens økonomi og spiller en helt afgørende rolle med hensyn til at levere investeringer af høj kvalitet og jobskabelse i alle medlemsstater, samt for at styrke indsatsen i forbindelse med den grønne og digitale omstilling, give unge nye muligheder og yde beskyttelse til børn, opbygge en stærk europæisk sundhedsunion og støtte COVAX-programmet; styrker endvidere prioriteter på områderne sikkerhed, migration, asyl og integration, grundlæggende rettigheder og Unionens værdier, samtidig med at den seneste forværring af situationen på det udenrigspolitiske område og på området for humanitær bistand samt behovet for at kunne reagere hurtigt på de kommende udfordringer på såvel mellemlang som på lang sigt anerkendes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig Rådets holdning til budgetforslaget, som indebærer en nedskæring af forpligtelsesbevillingerne med 1,43 mia. EUR på FFR-udgiftsområderne i forhold til Kommissionens forslag; mener, at de nedskæringer, som Rådet har foreslået, følger den sædvanlige top-down-tilgang med gennemførelse af et generelt vilkårligt reduktionsmål, som hverken er drevet af en objektiv vurdering af gennemførelsestendenser eller absorptionskapaciteter, og som ikke afspejler det væld af udfordringer, som Unionen står overfor, eller de forpligtelser, som Unionen har påtaget sig; påpeger modsigelsen i forhold til de vigtigste fælles politiske prioriteringer; konkluderer, at Rådets holdning er meget langt fra Parlamentets forventninger til et genopretningsbudget; beslutter derfor generelt at genopføre bevillinger på alle budgetposter, som Rådet har reduceret, til niveauet i budgetforslaget for både aktionsudgifter og administrationsudgifter og at anvende budgetforslaget som udgangspunkt for sin holdning; accepterer imidlertid at opføre 1 299 mio. EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger i 2022 til brexittilpasningsreserven, da dette afspejler den politiske enighed om brexittilpasningsreserveforordningen (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at nye politiske prioriteter eller opgaver skal ledsages af nye midler, og at oprettelse af et agentur eller udvidelse af et agenturs mandat ikke bør ske på bekostning af eksisterende programmer eller agenturer; udligner derfor de nedskæringer i bevillingerne til finansieringsprogrammer, som Kommissionen har foreslået, for at styrke finansieringsrammerne for de decentrale agenturer; understreger, at der er behov for en passende koordinering og synergier mellem agenturerne for at øge effektiviteten af deres arbejde, navnlig når der er sammenfald mellem de specifikke politikmål, de arbejder henimod, for at muliggøre en retfærdig og effektiv anvendelse af offentlige midler; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noterer sig i denne forbindelse det nylige initiativ om oprettelse af en »Europæisk Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet« (HERA); udtrykker dyb bekymring over, at Parlamentet er udelukket fra at deltage i beslutningsproceduren for oprettelsen af en sådan myndighed; påpeger endvidere de betydelige budgetmæssige konsekvenser af dette initiativ og nødvendigheden af, at Parlamentet også er i stand til at udøve sin rolle som budgetmyndighedens ene part; er stærk modstander af enhver finansieringsstruktur, der gør det muligt at omfordele midler fra de vigtigste mål og nøgleaktioner, som EU-lovgiverne oprindelig planlagde under Horisont Europa, EU4Health og RescEU; fremhæver i denne forbindelse behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering til Europas kræfthandlingsplan som et prioriteret mål for Unionens budget, som ikke bør bringes i fare som følge af omfordelinger til fordel for andre politiske initiativer; understreger, at timingen af et sådant initiativ ikke har gjort det muligt for Parlamentet at tage hensyn til det i forbindelse med behandlingen af 2022-budgettet; forventer, at dette spørgsmål tages op under forligsproceduren om 2022-budgettet, og opfordrer til, at andre finansieringskilder undersøges med henblik herpå; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger endvidere, at Kommissionen bebudede en pakke til fordel for flygtninge fra Syrien og andre lande efter offentliggørelsen af sit budgetforslag; opfordrer i denne forbindelse til, at der opnås en omfattende aftale om den samlede pakke i forbindelse med forligsproceduren vedrørende 2022-budgettet, som også omfatter forslag til ændringsbudget nr. 5/2021; anerkender, at der vil være behov for yderligere foranstaltninger for at reagere hensigtsmæssigt på de seneste begivenheder i Afghanistan, herunder støtte til borgere, bl.a. til kvinder, piger, børn og sårbare grupper, samt til hårdt ramte risikogrupper som forskere, lærere, læger og videnskabsfolk, der ikke har mulighed for at fortsætte deres liv og arbejde i Afghanistan; understreger, at det i betragtning af den ændrede situation og manglen på en omfattende og langsigtet behovsvurdering ikke var muligt at tage hensyn til disse spørgsmål fuldt ud under Parlamentets behandling, og at de vil blive taget op til fornyet overvejelse i lyset af Kommissionens ændringsskrivelse nr. 1/2022 og efterfølgende fremlagt information; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beslutter at styrke budgetposter, der har en fremragende udnyttelsesgrad og den operationelle kapacitet til at absorbere de supplerende bevillinger i 2022; påpeger, at det med henblik på at sikre tilstrækkelig finansiering af de ovennævnte presserende prioriteter vil være nødvendigt at mobilisere fleksibilitetsinstrumentet fuldt ud og foretage en delvis mobilisering af det fælles margeninstrument (beløb, der modregnes i margener for indeværende år); anmoder endvidere om, at det samlede beløb af frigørelser, der er foretaget i 2020, stilles til rådighed i 2022 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger nødvendigheden af at genopføre niveauet i budgetforslaget for så vidt angår finansieringsomkostningerne i forbindelse med EU-genopretningsinstrumentet (NGEU) for at undgå at sende et negativt signal til de finansielle markeder, indtil Kommissionen har foretaget en fornyet vurdering af de forventede behov under forligsproceduren; gentager i overensstemmelse med sin argumentation i forbindelse med FFR-forhandlingerne for 2021-2027 sin klare holdning om, at renteomkostninger og tilbagebetalinger i forbindelse med NGEU bør medregnes ud over FFR-lofterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger vigtigheden af at støtte klimaindsatsen og miljøbeskyttelsen ved at stille yderligere midler til rådighed for de relevante EU-programmer og -instrumenter i 2022; understreger endnu engang, at der af hensyn til klimamainstreaming bør gøres en større indsats på tværs af alle politikområder med henblik på at nå det overordnede klimaudgiftsmål for hele FFR 2021-2027 på mindst 30 % af det samlede beløb for Unionens budget og udgifterne til EU-genopretningsinstrumentet; understreger endvidere behovet for fortsat at arbejde hen imod, at 7,5 % af de årlige udgifter under FFR afsættes til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % fra 2026; understreger, at Kommissionen skal fastlægge en effektiv metode, navnlig til at spore, standse og vende biodiversitetstab, inden fremlæggelsen af budgetforslaget for 2023 for at sikre, at det mål, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale for 2024, kan opfyldes effektivt; insisterer på, at Parlamentet inddrages fuldt ud i udviklingen af mere solide, gennemsigtige og omfattende metoder til gennemførelse og sporing af sådanne udgifter, og er fortsat engageret i de årlige konsultationer og et tæt samarbejde med Kommissionen og Rådet, således som det er fastsat i den interinstitutionelle aftale; fremhæver, at det i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske grønne pagt er afgørende, at der kun tildeles finansiering til aktiviteter, der både er i overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« og med Parisaftalen; understreger, at den vejledning, der offentliggøres for genopretnings- og resiliensfaciliteten, bør betragtes som standarden for alle andre udgifter af samme art og navnlig skal danne grundlag for gennemførelsen af samhørighedspolitikken; minder om, at gennemførelsen af princippet for så vidt angår biodiversitet skal gå videre end en fuldstændig overholdelse af relevant EU-ret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at kvinder er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af konsekvenserne af covid-19-krisen; understreger vigtigheden af at integrere kønsaspektet i alle relevante programmer i 2022-budgettet og af at gennemføre kønsspecifik budgettering med henblik på at sikre, at kvinder og mænd nyder lige godt af offentlige udgifter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til i tæt samarbejde med Parlamentet at fremskynde indførelsen af en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode til at måle relevante kønsudgifter som fastsat i den interinstitutionelle aftale med henblik på at kunne fremvise håndgribelige resultater for 2022-budgettet og under hensyntagen til, at metoden kan udvides til at omfatte alle FFR-programmer, og opfordrer i denne forbindelse navnlig til systematisk og omfattende indsamling og analyse af data i forbindelse med alle Unionens politikker og programmer med henblik på at måle deres respektive indvirkning på kønsligestilling i alle dimensioner og i alle aspekter af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af budgettet; opfordrer endvidere til en hurtig gennemførelse af EU's ligestillingsstrategi 2020-2025 og til at opfylde behovet for specifikke bindende mål og yderligere tiltag, navnlig uddannelse og initiativer, der fremmer ligestilling mellem kønnene og bekæmper kønsskævheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at mange dokumenter og meddelelser fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer kun foreligger på engelsk; bemærker også, at der afholdes arbejdsmøder uden mulighed for tolkning; kræver, at Rådet overholder de principper, rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i EU's charter om grundlæggende rettigheder og i forordning nr. 1/1958 (11) samt i interne retningslinjer og beslutninger såsom kodeksen for god forvaltningsskik; opfordrer derfor Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer til at tilvejebringe de nødvendige menneskelige ressourcer til at sikre respekten for flersprogethed ved at øge antallet af ansatte inden for oversættelse og tolkning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fastsætter derfor de samlede bevillinger for 2022-budgettet (alle sektioner) til 171 802 114 290 EUR i forpligtelsesbevillinger, hvilket udgør en stigning på 4 008 766 380 EUR i forhold til budgetforslaget; beslutter desuden at stille et beløb på 486 000 000 EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed som følge af frigørelser foretaget i henhold til finansforordningens artikel 15, stk. 3; fastsætter det samlede bevillingsniveau for 2022-budgettet (alle sektioner) til 172 467 593 189 EUR i betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

12.

Udgiftsområde 1 — Det indre marked, innovation og det digitale område

| 13. | mener, at et vellykket program for forskning og innovation er helt afgørende for Unionens fremtidige velstand; understreger, at Horisont Europa, som har en meget høj europæisk merværdi, vil yde et helt afgørende bidrag til den grønne pagt og bestræbelserne på at opnå en klimaneutral økonomi, til en vellykket digital omstilling og til genopretningen af Unionens økonomi efter pandemien; fremhæver navnlig behovet for at styrke Unionens investeringer i sundhedsforskning, herunder til at sikre finansiering af kræftforskning; understreger den fremragende udnyttelsesgrad for dette program, som afspejler dets evne til at absorbere yderligere bevillinger på næste års budget; forhøjer derfor tildelingen til Horisont Europa til over niveauet i budgetforslaget med 305 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger; |
| --- | --- |

13.

| 14. | støtter forslaget i budgetforslaget om at stille 77,3 mio. EUR i frigørelser til rådighed for de tre klynger, der henvises til i den relevante fælles politiske erklæring, der er knyttet som bilag til forordningen om Horisont Europa (12); bemærker imidlertid, at de resterende frigørelser af forskningsmidler i 2020 beløber sig til 408,7 mio. EUR; gentager sin stærke overbevisning om, at dette uventet høje beløb af frigørelser af forskningsmidler, som Kommissionen ikke forudså i forbindelse med FFR-forhandlingerne, bør stilles til rådighed i deres helhed under Horisont Europa i fuld overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i finansforordningen; er af den faste overbevisning, at halvdelen af det resterende beløb i lyset af den fortsatte sundhedskrise bør gå til klyngen »Sundhed«; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at Connecting Europe-faciliteten (CEF) spiller en absolut afgørende rolle i opbygningen af bæredygtige, økonomisk overkommelige, indbyrdes forbundne transeuropæiske transport-, energi- og digitalnet af høj kvalitet og derfor er kernen i bestræbelserne på at styrke Unionens økonomi og gøre den grønne og digitale omstilling til en succes; minder om, at CEF yder et meget væsentligt bidrag til det overordnede mål om at afsætte mindst 30 % af FFR- og NextGenerationEU-midlerne (NGEU) til klimaudgifter; bemærker, at CEF spiller en afgørende rolle med hensyn til at sætte skub i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og med hensyn til at fremme sammenkobling på tværs af Unionens område; foreslår derfor at forhøje finansieringen til de tre CEF-indsatsområder med et samlet beløb på 207,3 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger over niveauet i budgetforslaget; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger nødvendigheden af at slå bro over den digitale kløft og af at styrke Unionens modstandsdygtighed og digitale suverænitet; mener, at programmet for et digitalt Europa er et afgørende redskab til at øge digitaliseringstakten i Unionen og dermed føre til betydelige produktivitetsgevinster samt til at bidrage til at styrke investeringerne i cybersikkerhed og kunstig intelligens; minder om behovet for at støtte virksomheder, navnlig innovative digitale SMV'er og nystartede virksomheder; mener endvidere, at der er behov for yderligere bevillinger til at fremme digital inklusion og digitale færdigheder i hele Europa med særligt fokus på kvinders digitale færdigheder; foreslår derfor at forhøje det beløb, der er afsat til programmet, med lidt over 71 mio. EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | støtter forhøjelser af de forskellige indsatsområder under klyngen »Det indre marked« med et samlet beløb på godt 37 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger over niveauet i budgetforslaget; understreger vigtigheden af at sikre tilstrækkelig finansiering til programmet for det indre marked med henblik på at styrke konkurrenceevnen, fremme iværksætteri og yde effektiv støtte til små virksomheder, herunder nystartede virksomheder, i betragtning af den yderst vigtige dobbelte udfordring, som den grønne og den digitale omstilling udgør; henleder derfor især opmærksomheden på nødvendigheden af i væsentlig grad at forhøje den budgetpost, der er afsat til at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og deres adgang til markeder, navnlig i betragtning af krisens alvorlige og langvarige konsekvenser for SMV'er; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver sin mangeårige anmodning om, at der oprettes en særlig budgetpost og tildeling til turisme, navnlig i betragtning af den alvorlige nedgang, som sektoren — der også omfatter SMV'er — har oplevet som følge af covid-19-pandemien; anerkender, at flere EU-programmer bidrager til sektorens konkurrenceevne og bæredygtighed på lang sigt, men er af den faste overbevisning, at et EU-turismeprogram ville sikre en mere koordineret, synlig og gennemsigtig indsats, som på effektiv vis ville støtte genopretningen af sektoren og bane vejen for en bæredygtig fremtid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anser InvestEU for at være en hjørnesten i genopretningsstrategien og understreger nødvendigheden af, at der stilles tilstrækkelige midler til rådighed i 2022-budgettet med henblik på hurtigst muligt at indfri målsætningerne i programmet og genopbygge den europæiske konkurrenceevne på lang sigt; understreger endvidere betydningen af InvestEU-rådgivningsplatformen og InvestEU-portalen med hensyn til at styrke investerings- og erhvervsklimaet i hele Unionen; afviser derfor alle de nedskæringer i dette program, som Rådet har foreslået, og beslutter som et minimumskrav at genopføre alle relevante budgetposter til niveauet i budgetforslaget; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beslutter at oprette en reserve, der er betinget af, at der sker yderligere forbedringer for så vidt angår styringen af International Accounting Standards Board, der opererer under International Financial Reporting Standards Foundation i overensstemmelse med kravene i dets beslutning af 7. juni 2016 (13); beslutter at oprette en reserve til Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) i lyset af de alvorlige utilstrækkeligheder og mangler, som Revisionsretten påpegede i sin særberetning nr. 13/2021 for så vidt angår manglen på tilstrækkelige foranstaltninger på området for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, indtil Revisionsrettens anbefalinger er blevet efterlevet fuldt ud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | styrker Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (ERA) i overensstemmelse med dette agenturs identificerede behov for at sikre, at det i tilstrækkelig grad kan udfylde sin rolle med hensyn til at støtte omstillingen hen imod dekarbonisering af transportformer, også hvad angår segmenter, hvor direkte elektrificering er kompliceret, og med henblik på generelt at sikre lige konkurrencevilkår i forhold til andre transportformer og bl.a. sikre færdiggørelsen af manglende jernbaneforbindelser, navnlig grænseoverskridende forbindelser; fremhæver, at agenturet har behov for flere medarbejdere for at kunne imødekomme den store efterspørgsel efter udstedelse af køretøjsomsætningstilladelser, EU-sikkerhedscertifikater og godkendelser af udstyr til ERTMS langs sporet samt til gennemførelsen af den 4. jernbanepakke; |
| --- | --- |

21.

| 22. | forhøjer derfor niveauet for forpligtelsesbevillinger for udgiftsområde 1 med 668 593 067 EUR over budgetforslaget (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), som skal finansieres ved at anvende den disponible margen og gennem mobilisering af de særlige instrumenter; stiller desuden et samlet beløb på 486 000 000 EUR i forpligtelsesbevillinger, der svarer til de frigørelser, som er foretaget i henhold til finansforordningens artikel 15, stk. 3, til rådighed under udgiftsområdet; |
| --- | --- |

22.

Underudgiftsområde 2a — Økonomisk, social og territorial samhørighed

| 23. | beslutter at oprette en særskilt budgetpost under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) med henblik på tilvejebringelse af en særlig supplerende tildeling til fremme af gennemførelsen af den europæiske børnegaranti med det formål at bidrage til udryddelse af børnefattigdom og til opfyldelse af de overordnede mål i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, samtidig med at pandemiens negative virkninger for børn afbødes; forhøjer med henblik herpå udgiftsområde 2a med 700 000 000 EUR over budgetforslaget i forpligtelsesbevillinger (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), som skal finansieres ved at anvende den disponible margen og gennem mobilisering af de særlige instrumenter; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at støtten til genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU), til ESF+ og til Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede især bør bidrage til jobskabelse og beskæftigelse af høj kvalitet, navnlig for personer i sårbare situationer, samt til foranstaltninger til social inklusion og udryddelse af fattigdom, hovedsagelig børnefattigdom; |
| --- | --- |

24.

Underudgiftsområde 2b — Resiliens og værdier

| 25. | understreger i lyset af covid-19-krisen behovet for at opbygge en stærk europæisk sundhedsunion og styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed; beslutter derfor at forhøje midlerne til EU4Health-programmet med 80 mio. EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at der bør afsættes yderligere midler til især seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), navnlig for at sikre rettidig og gratis adgang og kvaliteten af tjenesterne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at ungdommen fortsat er en overordnet prioritet for Unionens budget; forhøjer derfor finansieringen for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter Erasmus+-programmet med et samlet beløb på godt 137 mio. EUR, idet en stigning på 5 % svarer til yderligere 40 000 mobilitetsudvekslinger, hvilket udgør et vigtigt skridt i retning af at kompensere for de seneste års forspildte muligheder; minder om, at Erasmus+ er et centralt flagskibsprogram og et af de mest vellykkede EU-programmer med strategiske investeringer i Unionens og dens borgeres fremtid; minder om, at utilstrækkelig finansiering af Erasmus+-programmet vil ødelægge muligheden for fortsat at skabe nye fremtidsperspektiver for unge og øge deres beskæftigelsesegnethed; forhøjer endvidere det europæiske solidaritetskorps med 5 mio. EUR, da den økonomiske krise, der er udløst af covid-19-pandemien, ikke bør have en negativ indvirkning på støtten til unge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at det er absolut nødvendigt at mobilisere tilstrækkelige midler i Unionens budget til nødsituationer, herunder i forbindelse med de stadig mere alvorlige konsekvenser af klimaændringerne; fremhæver i denne sammenhæng relevansen af at forhøje EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU) med 10 mio. EUR, navnlig i forbindelse med naturkatastrofer i Europa, med henblik på at øge beskyttelsen af EU-borgerne og styrke beredskabet i tilfælde af fremtidige katastrofer som følge af klimaændringer; understreger derfor behovet for at investere i modvirkning af og tilpasning til klimaændringer for særligt sårbare regioner og for at genopbygge dem på en mere bæredygtig måde; |
| --- | --- |

28.

| 29. | foreslår endvidere en styrkelse af kulturdelen af programmet Et Kreativt Europa med 10 mio. EUR for at støtte genopretningen af Europas kulturelle og kreative sektorer og kreative industri, der er særligt ramt af covid-19-krisen; understreger, at der ikke bør afsættes midler fra nogen af Et Kreativt Europas tre indsatsområder til at finansiere projekter inden for rammerne af initiativet for et nyt europæisk Bauhaus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den afgørende rolle, som programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier spiller med hensyn til at styrke europæisk medborgerskab og demokrati, lighed og ligestilling mellem mænd og kvinder og retsstatsprincippet i Unionen samt med hensyn til at støtte ofre for kønsbaseret vold, og insisterer på, at der er behov for yderligere bevillinger til at støtte disse mål; forhøjer midlerne til programmet for retlige anliggender med henblik på at kompensere for den foreslåede nedskæring for at finansiere de yderligere arbejdsopgaver for Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) i henhold til e-CODEX-forslaget; |
| --- | --- |

30.

| 31. | beslutter at forhøje budgettet til »Multimedieaktiviteter« og oprette en reserve for at tilskynde Kommissionen til at skabe mere stabilitet og forudsigelighed for radionetværk, der dækker EU-anliggender, med midler, der dækker mindst to år, samt med henblik på at præcisere de forskellige målsætninger, som finansieres over denne budgetpost; forhøjer også bevillingerne til social dialog med henblik på at styrke social dialog og navnlig for at støtte nationale arbejdsmarkedsparter i forbindelse med reaktionen på covid-19-krisen og dens langsigtede konsekvenser; |
| --- | --- |

31.

| 32. | finder det nødvendigt at forhøje bevillingerne til budgetposten vedrørende det tyrkisk-cypriotiske samfund med det formål resolut at bidrage til en fortsættelse og intensivering af arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern og med det formål at støtte det fælles Tekniske Udvalg om Kulturarv og derved fremme tillid og forsoning mellem de to samfund; |
| --- | --- |

32.

| 33. | styrker indsatsområdet »Beskæftigelse og social innovation« under ESF+ med fokus på at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om den vigtige rolle, som spilles af de decentrale agenturer, der er aktive inden for dette underudgiftsområde; beslutter at øge finansieringen til Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) i overensstemmelse med disse agenturers identificerede behov; øger endvidere personaleniveauerne for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), FRA og Eurojust; understreger også vigtigheden af yderligere at vurdere og eventuelt forhøje finansieringen yderligere i overensstemmelse med de fremtidige behov, som de EU-agenturer, der beskæftiger sig med virkningerne af covid-19-sundhedskrisen, har, navnlig Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) i lyset af den ændrede oprettelsesforordning; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at det er vigtigt at forbedre beskyttelsen af Unionens budget mod svig og uregelmæssigheder; påpeger i denne forbindelse atter den grundlæggende rolle, som Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) spiller med hensyn til at beskytte Unionens finansielle interesser, herunder anvendelsen af midler fra NextGenerationEU, samt med hensyn til at sikre overholdelsen af retsstatsprincippet; beslutter derfor at foretage en målrettet styrkelse af EPPO og øge personaleniveauet for at give organet mulighed for at opfylde sine forpligtelser og opfylde sit mandat i overensstemmelse med kravene hertil; opfordrer Kommissionen til i lyset af de vanskeligheder, som EPPO har haft med at ansætte det nødvendige personale til at opfylde sit mandat i 2021, at udvise den nødvendige fleksibilitet for at sikre, at de bevillinger, som budgetmyndigheden har godkendt, kan gennemføres fuldt ud i fremtiden; påpeger det betydelige efterslæb af sager og det forhold, at EPPO efter kun nogle ugers virksomhed har registreret mere end 1 000 indberetninger om svig, der skader Unionens finansielle interesser, hvilket understreger anmodningens hastende karakter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | styrker underudgiftsområde 2b med i alt 296 065 210 EUR over budgetforslaget i forpligtelsesbevillinger (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), som skal finansieres ved at anvende den disponible margen og gennem mobilisering af de særlige instrumenter; |
| --- | --- |

36.

Udgiftsområde 3 — Naturressourcer og miljø

| 37. | bemærker, at covid-19-pandemien har medvirket til at sætte fokus på den strategiske rolle, som landbruget spiller med hensyn til at undgå en fødevarekrise ved at levere sikre fødevarer af høj kvalitet til overkommelige priser i hele Europa; insisterer på, at det i 2022 er nødvendigt at finansiere yderligere støtteforanstaltninger på visse budgetposter til støtte for udvalgte landbrugssektorer, dvs. til skoleordningen, unge landbrugere og biavl, for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger det presserende behov for at gribe ind over for klimaændringer, således som det understreges i den seneste IPPC-rapport, der blev offentliggjort den 9. august 2021; minder om LIFE-programmets betydning med hensyn til at støtte og underbygge klimaindsatsen og miljøbeskyttelsen i Unionen; forhøjer i lyset af programmets usædvanlige absorptionskapacitet budgetstøtten til LIFE med 171 mio. EUR (25 % over niveauet i budgetforslaget) på tværs af de forskellige programområder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at det er nødvendigt at forhøje budgettet for Det Europæiske Miljøagentur betydeligt for at tilvejebringe tilstrækkelige økonomiske og personalemæssige ressourcer til at muliggøre en fuldstændig gennemførelse af den europæiske grønne pagt og de dermed forbundne politikker samt med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050; understreger, at styrkelsen af Det Europæiske Miljøagentur ikke bør finansieres via LIFE-programmet, idet dette ikke var det formål, som EU-lovgiverne havde til hensigt at anvende programmet til; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer kraftigt til at styrke støtten til regionerne i den yderste periferi, herunder POSEI (det særlige program for bestemte regioner som følge af disses afsides beliggenhed og ø-karakter); |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer derfor til, at udgiftsområde 3 forhøjes med 212 750 473 EUR i forpligtelsesbevillinger over niveauet i budgetforslaget (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), der skal finansieres ved at anvende en del af den disponible margen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om, at en ændringsskrivelse traditionelt stadig vil fuldende billedet med hensyn til de disponible EGFL-midler, og at tilgangen til ændringer i udgiftsområde 3 kan tilpasses i overensstemmelse hermed i løbet af forligsproceduren; |
| --- | --- |

42.

Udgiftsområde 4 — Migration og grænseforvaltning

| 43. | understreger vigtigheden af at forhøje bevillingerne til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, navnlig i lyset af den seneste udvikling i Afghanistan; reverserer endvidere den nedskæring af bevillingerne til instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV), som Kommissionen har planlagt for at finansiere Europols nye opgaver inden for rammerne af dets udvidede mandat, idet de nødvendige bevillinger til Europol udelukkende bør hentes fra uudnyttede margener under de relevante FFR-udgiftslofter og/eller gennem mobilisering af de relevante særlige FFR-instrumenter; kompenserer på denne baggrund også omfordelingen af IGFV til eu-LISA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | minder om vigtigheden af at give Unionens budget en tilstrækkeligt detaljeret kontoplan til, at budgetmyndigheden kan opfylde sin rolle som beslutningstager på en effektiv måde, og navnlig til at Parlamentet kan varetage sine beføjelser med hensyn til demokratisk tilsyn med og kontrol af alle udgiftsområder; beklager derfor, at Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden ikke nyder godt af en mere detaljeret nomenklatur, der afspejler fondens specifikke mål; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger behovet for at øge finansierings- og personaleniveauet for Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) i overensstemmelse med de opgaver, der følger af den politiske aftale om Det Europæiske Asylagentur; understreger behovet for yderligere at øge personaleniveauet i eu-LISA i overensstemmelse med agenturets identificerede behov og for at bistå agenturet med at gennemføre en række yderst kritiske EU-projekter for intern sikkerhed og grænseforvaltning i 2022, såsom ind- og udrejsesystemet, ETIAS, interoperabilitet, den reviderede forordning om VIS og revisionen af Eurodac-forordningen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reverserer Rådets nedskæringer i bevillingerne til Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex), eftersom agenturet skal være tilstrækkeligt udstyret til og dets personale forfremmes for at kunne levere resultater inden for alle de ansvarsområder, der er omfattet af dets nye mandat; beslutter imidlertid at opføre 90 000 000 EUR i reserven med forbehold af ansættelse af de resterende 20 observatører af grundlæggende rettigheder i ansættelsesgruppe AD, ansættelse af de tre viceeksekutivdirektører og vedtagelse af en procedure til gennemførelse af artikel 46 i forordning (EU) 2019/1896 (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | styrker derfor udgiftsområde 4 med 106 231 750 EUR i forpligtelsesbevillinger over niveauet i budgetforslaget (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), der skal finansieres ved at anvende den disponible margen og gennem mobilisering af de særlige instrumenter; |
| --- | --- |

47.

Udgiftsområde 5 — Sikkerhed og forsvar

| 48. | understreger vigtigheden af en progressiv udformning af Unionens fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, samtidig med at visse medlemsstaters neutralitetsstatus respekteres; fremhæver vigtigheden af at styrke det europæiske samarbejde på forsvarsområdet, da dette ikke kun giver større tryghed for Europa og dets borgere, men også færre omkostninger; bemærker, at formålet med det europæiske forsvarssamarbejde er at skabe synergier og undgå dobbeltudgifter i medlemsstaterne; opfordrer til at forhøje bevillingerne til Den Europæiske Forsvarsfond og til militær mobilitet med henblik på fuldt ud at fremme en innovativ og konkurrencedygtig forsvarsindustriel base, der kan bidrage til at give Unionen en stærkt tiltrængt strategisk autonomi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om den vigtige rolle, som decentrale agenturer, der arbejder inden for sikkerheds- og retshåndhævelse, spiller, navnlig med hensyn til Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol), Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) og Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), og foreslår målrettede forhøjelser og/eller personaleændringer for at sætte dem i stand til at udføre deres opgaver korrekt; understreger, at den tilbageholdte reserve på Europols budget som følge af den manglende vedtagelse af agenturets reviderede retsgrundlag inden udgangen af 2021 kan føre til en forsinket ansættelse af personale, som er nødvendigt for at sikre forberedelsen af en effektiv gennemførelse af Europols reviderede retsgrundlag og mandat og for at styrke Europols indsats mod terrorisme og cyberkriminalitet, innovation, støtte omfattende efterforskninger, samarbejde med EPPO og støtte aktiviteter til bekæmpelse af hvidvask af penge; |
| --- | --- |

49.

| 50. | styrker udgiftsområde 5 med i alt 82 621 461 EUR over niveauet i budgetforslaget, som skal finansieres ved at anvende en del af den disponible margen; |
| --- | --- |

50.

Udgiftsområde 6 — Naboområder og verden

| 51. | understreger, at det er nødvendigt at sikre, at den eksterne dimension af Unionens budget på et tidspunkt, hvor de eksterne udfordringer og internationale politiske spørgsmål får stigende betydning, er tilstrækkeligt finansieret og klædt på til at reagere omgående på eksisterende, nye samt langsigtede og fremtidige udfordringer; insisterer på at støtte aftalte prioriteter under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI — et globalt Europa) og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA III); |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger nødvendigheden af at øge finansieringen til UNRWA i erkendelse af organisationens afgørende rolle med hensyn til at bidrage til regional stabilitet og som en unik leverandør af livsvigtige tjenester til millioner af palæstinensiske flygtninge; understreger, at den foreslåede forhøjelse øremærkes til at sikre forudsigelig finansiering til UNRWA; understreger vigtigheden af at bibringe børn tolerance, fred og gensidig respekt; opfordrer Kommissionen til fortsat at samarbejde med Den Palæstinensiske Myndighed og UNRWA om at fremme uddannelse af høj kvalitet for palæstinensiske børn og til fortsat at sikre fuld overholdelse af UNESCO's standarder; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger behovet for at forhøje finansieringen til landene på Vestbalkan og til de østlige og sydlige nabolande med henblik på at støtte omfattende reformer og genopretning efter covid-19-krisen og dens langsigtede sociale, miljømæssige og økonomiske konsekvenser samt for at øge finansieringen til civilsamfundet og ikkestatslige aktører i tiltrædelseslandene; påpeger i denne forbindelse behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering til vigtige områder såsom til demokratistøtte, civilsamfundet og retsstatsprincippet; opfordrer navnlig til fortsat at yde støtte til menneskerettigheds- og demokratiaktivister samt til civilsamfundsorganisationer i Belarus og dets nabolande; |
| --- | --- |

53.

| 54. | udtrykker dyb bekymring over den aktuelle situation i Afghanistan; mener, at budgettet for humanitær bistand til Afghanistan og dets nabolande bør forhøjes betydeligt med henblik på at støtte og beskytte sårbare afghanere, navnlig kvinder, børn og hårdt ramte risikogrupper, og deres familier; insisterer endvidere på, at al finansiering til uafhængige udviklings- og nødhjælpsorganisationer i Afghanistan vil blive tildelt direkte til disse organisationer, uden at Taleban-regeringen benyttes som mellemled; beslutter i betragtning af det forventede finansieringsbehov som følge af den aktuelle situation i Afghanistan og i andre dele af verden, der både internt og eksternt skal finansieres via solidaritets- og nødhjælpsreserven, at styrke finansieringen af den humanitære bistand med 20 %, idet dette ellers ville kunne føre til, at der opstår finansielle mangler; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beklager den ulige vaccinationsdækning i verden; understreger derfor behovet for at muliggøre adgang til covid-19-vacciner i udviklingslandene, navnlig gennem COVAX-initiativet, samt for at støtte forbedringen af deres sundhedssystemer; beslutter derfor at øremærke et beløb på 1 mia. EUR under »stødpuden til nye udfordringer og prioriteter« under »NDICI — et globalt Europa« til dette formål i 2022 ved at fratrække dette beløb fra NDICI-fremførselsmidlerne fra 2021 samt yderligere 100 mio. EUR under posten »Mennesker — globale udfordringer« ud over alle de løfter og tilsagn, som Kommissionen allerede har givet; anmoder medlemsstaterne om hurtigst muligt at opfylde de COVAX-tilsagn, de allerede har givet, og opfordrer dem til at afsætte yderligere 2 mia. EUR til enten COVAX eller til vaccinedoser i første halvår af 2022; minder om, at budgetposten »Mennesker — globale udfordringer« også har til formål at finansiere umiddelbare, mellem- og langsigtede udfordringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | fremhæver Unionens globale støtteindsats for flygtninge og minder om den vigtige rolle, som Tyrkiet og de øvrige værtslande, herunder Det sydlige Middelhavsområde, spiller med hensyn til at modtage flygtninge, navnlig fra Syrien; bekræfter på ny, at Unionen og dens medlemsstater fortsat skal yde effektiv og overvåget bistand til syriske flygtninge i værtslandene; understreger, at den fremtidige finansiering af de syriske flygtninges behov ikke indgik i forhandlingerne om FFR eller om »NDICI — et globalt Europa« og derfor ikke bør dækkes af de programmerede instrumenter, herunder »NDICI — et globalt Europa«-stødpuden, da pakken til fordel for flygtninge fra Syrien, Irak eller andre lande ikke er en reaktion på en ny krise eller på uforudsete behov; anmoder om, at en eventuel efterfølger til EU's facilitet for flygtninge i Tyrkiet finansieres med nye bevillinger og med yderligere bidrag fra medlemsstaterne, og mener, at den bør ledsages af en tilsvarende revision af FFR-forordningen med henblik på at øge loftet for udgiftsområde 6 for at afspejle de faktiske finansielle behov for Unionens optræden udadtil; anmoder Kommissionen om at sikre, at den tyrkiske regering ikke er direkte involveret i forvaltningen og tildelingen af midler under efterfølgeren til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, og at disse midler primært tildeles flygtninge og værtssamfund direkte og forvaltes af organisationer, der garanterer ansvarlighed og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger den centrale rolle, som EU's makrofinansielle bistand til Moldova, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Georgien, Jordan, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien, Tunesien og Ukraine spiller med hensyn til at fremme investeringer og støtte genopretningen efter covid-19-krisen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at beskyttelse og fremme af menneskerettigheder og demokrati på globalt plan samt styrkelse af kvinders indflydelse og status og beskyttelse af sårbare grupper såsom børn fortsat er af central interesse for Unionens optræden udadtil; beslutter derfor at øge finansieringen af disse budgetposter; |
| --- | --- |

58.

| 59. | beslutter at forhøje støtten til strategisk kommunikation, navnlig til foranstaltninger til bekæmpelse af global desinformation gennem systematisk sporing og afdækning af desinformation, der udbredes af statslige og andre aktører. |
| --- | --- |

59.

| 60. | forhøjer derfor niveauet for forpligtelsesbevillinger for udgiftsområde 6 med 563 429 451 EUR over budgetforslaget (eksklusive pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), som skal finansieres ved at anvende den disponible margen og gennem mobilisering af de særlige instrumenter; |
| --- | --- |

60.

Udgiftsområde 7 — Europæisk offentlig forvaltning

| 61. | mener, at Rådets nedskæringer er uberettigede, og at de vil gøre det umuligt for Kommissionen at udføre sine opgaver; genopfører derfor budgetforslaget for Kommissionens administrationsudgifter, herunder for dens kontorer; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at visse tjenestegrene, navnlig Kommissionens Generaldirektorat for Miljø og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), i betragtning af de nye lovgivningsforslag og de strategiske initiativer, der er et resultat af målene i den europæiske grønne pagt, såsom Fit for 55-pakken, biodiversitetsstrategien, den kemiske strategi for bæredygtighed og øgede EU-udgifter som følge af NGEU og genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil få brug for personaleforøgelser; anmoder Kommissionen om som ærlig mægler straks at revurdere disse behov og foreslå passende forhøjelser i sin ændringsskrivelse eller under forligsproceduren uden at udhule det faktiske niveau af menneskelige ressourcer i dens øvrige tjenestegrene eller agenturer; fremhæver, at det nuværende budget- og personaleniveau hindrer OLAF i at udføre sit arbejde i alle medlemsstater; fremhæver også OLAF's øgede arbejdsbyrde med hensyn til gennemførelsen af Unionens genopretnings- og resiliensfacilitet og samarbejdet med EPPO; |
| --- | --- |

62.

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger (PP'er og FF'er)

| 63. | minder om vigtigheden af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger (PP'er og FF'er) som redskaber til fastlæggelse af politiske prioriteringer og til lancering af nye initiativer, som har potentiale til at udvikle sig til at blive faste EU-aktiviteter og -programmer; vedtager en afbalanceret pakke af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, der afspejler Parlamentets politiske prioriteter, efter at have foretaget en omhyggelig analyse af alle de indsendte forslag og under fuld hensyntagen til Kommissionens vurdering af deres overholdelse af de retlige krav og deres gennemførlighed; opfordrer Kommissionen til hurtigt at gennemføre pilotprojekter og forberedende foranstaltninger og give feedback om deres performance og resultater på stedet; |
| --- | --- |

63.

Betalinger

| 64. | understreger, at det er nødvendigt at tilvejebringe et tilstrækkeligt niveau af betalingsbevillinger i budgettet for 2022, og beslutter derfor at reversere Rådets nedskæringer og forhøje betalingsbevillingerne på de budgetposter, hvorpå der er foretaget ændringer i forpligtelsesbevillingerne; |
| --- | --- |

64.

Øvrige sektioner

Sektion I — Europa-Parlamentet

| 65. | bibeholder i overensstemmelse med sit overslag over indtægter og udgifter, som blev vedtaget på plenarmødet den 29. april 2021, det samlede niveau for sit budget for 2022 uændret på 2 112 904 198 EUR; indarbejder budgetneutrale tekniske tilpasninger for at afspejle ajourførte oplysninger, der ikke var tilgængelige tidligere på året; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder i overensstemmelse med ovennævnte beslutning af 29. april 2021 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2022;






  a) | noterer sig den kommende midtvejsevaluering af miljøledelsessystemets (EMAS's) midtvejsstrategi; gentager sin opfordring om at ændre den nuværende CO2-reduktionsplan med henblik på at opnå kulstofneutralitet inden 2030 ved hjælp af en intern pris på CO2; |
| --- | --- | --- |

66.

a)

noterer sig den kommende midtvejsevaluering af miljøledelsessystemets (EMAS's) midtvejsstrategi; gentager sin opfordring om at ændre den nuværende CO2-reduktionsplan med henblik på at opnå kulstofneutralitet inden 2030 ved hjælp af en intern pris på CO2;

| b) | noterer sig, at et af de vigtigste fokusområder for EMAS på mellemlang sigt vil være at reducere emissioner fra persontransport; gentager sin opfordring om at sikre en fornuftig nedskæring af antallet af rejser i forbindelse med møder, der kan gennemføres effektivt på afstand eller i hybridform, og om at fremme et skift til lavemissionsalternativer for alle resterende rejser, forudsat at dette ikke påvirker kvaliteten af det lovgivningsmæssige og politiske arbejde; |
| --- | --- |

b)

noterer sig, at et af de vigtigste fokusområder for EMAS på mellemlang sigt vil være at reducere emissioner fra persontransport; gentager sin opfordring om at sikre en fornuftig nedskæring af antallet af rejser i forbindelse med møder, der kan gennemføres effektivt på afstand eller i hybridform, og om at fremme et skift til lavemissionsalternativer for alle resterende rejser, forudsat at dette ikke påvirker kvaliteten af det lovgivningsmæssige og politiske arbejde;

| c) | glæder sig over udvidelsen af ordningen for frivilligt telearbejde for Parlamentets ansatte; opfordrer til, at der gives fortrinsret til hybridmøder eller fjernmøder, når de ikke involverer politisk beslutningstagning, såsom høringer og drøftelser eller interne og forberedende møder; gentager sin opfordring om som en betingelse for godkendelse, at forberedende møder og efterfølgende briefinger i forbindelse med alle officielle delegationsbesøg afholdes som fjernmøder, og at godkendelse af delegationer fra 2022 begrænses til kun at omfatte de personer, der er berettigede til at deltage i sådanne delegationer; gentager sin opfordring til Præsidiet om at sikre, at ekstraordinære udvalgsmøder i Strasbourg begrænses til ekstraordinære omstændigheder, og til at sikre, at de i hvert enkelt tilfælde er behørigt begrundede, før de godkendes; |
| --- | --- |

c)

glæder sig over udvidelsen af ordningen for frivilligt telearbejde for Parlamentets ansatte; opfordrer til, at der gives fortrinsret til hybridmøder eller fjernmøder, når de ikke involverer politisk beslutningstagning, såsom høringer og drøftelser eller interne og forberedende møder; gentager sin opfordring om som en betingelse for godkendelse, at forberedende møder og efterfølgende briefinger i forbindelse med alle officielle delegationsbesøg afholdes som fjernmøder, og at godkendelse af delegationer fra 2022 begrænses til kun at omfatte de personer, der er berettigede til at deltage i sådanne delegationer; gentager sin opfordring til Præsidiet om at sikre, at ekstraordinære udvalgsmøder i Strasbourg begrænses til ekstraordinære omstændigheder, og til at sikre, at de i hvert enkelt tilfælde er behørigt begrundede, før de godkendes;

| d) | glæder sig over den igangværende proces med at revidere missionsreglerne; gentager sin opfordring om at sikre en korrekt behovsbaseret godkendelse samt anvendelse af lavemissionstransportformer, hvor det er muligt; gentager sin opfordring om, at reglerne for tjenesterejser for akkrediterede parlamentariske assistenter (APA’er) ændres ud fra de samme principper; |
| --- | --- |

d)

glæder sig over den igangværende proces med at revidere missionsreglerne; gentager sin opfordring om at sikre en korrekt behovsbaseret godkendelse samt anvendelse af lavemissionstransportformer, hvor det er muligt; gentager sin opfordring om, at reglerne for tjenesterejser for akkrediterede parlamentariske assistenter (APA’er) ændres ud fra de samme principper;

| e) | tilskynder medlemmerne til at anvende alternative transportmuligheder med lave CO2-udledninger; gentager sin opfordring om at revidere gennemførelsesbestemmelserne til medlemmernes statut, således at medlemmerne får godtgjort, hvad der svarer til fleksible economy-flybilletter, når de rejser inden for Unionen, med undtagelse af behørigt begrundede undtagelser; |
| --- | --- |

e)

tilskynder medlemmerne til at anvende alternative transportmuligheder med lave CO2-udledninger; gentager sin opfordring om at revidere gennemførelsesbestemmelserne til medlemmernes statut, således at medlemmerne får godtgjort, hvad der svarer til fleksible economy-flybilletter, når de rejser inden for Unionen, med undtagelse af behørigt begrundede undtagelser;

| f) | gentager sin opfordring til Parlamentet om at arbejde tæt sammen med de relevante lokale myndigheder og navnlig Bruxelles-regionen i sine bestræbelser på at gå forrest inden for bæredygtig bytrafik ved at påtage sig en proaktiv rolle i gennemførelsen af GoodMove-planen, navnlig hvad angår parkeringspladser; gentager sin opfordring om at udvide cykelordningen i Parlamentet og om, at tjenestevognene, når de kører fra Bruxelles og Strasbourg og retur, anvendes til at transportere medlemmer og medarbejdere og akkrediterede parlamentariske assistenter med tjenesterejseordrer; gentager sin opfordring om at sikre en passende forøgelse af antallet af parkeringspladser, der udelukkende er forbeholdt elektriske køretøjer; |
| --- | --- |

f)

gentager sin opfordring til Parlamentet om at arbejde tæt sammen med de relevante lokale myndigheder og navnlig Bruxelles-regionen i sine bestræbelser på at gå forrest inden for bæredygtig bytrafik ved at påtage sig en proaktiv rolle i gennemførelsen af GoodMove-planen, navnlig hvad angår parkeringspladser; gentager sin opfordring om at udvide cykelordningen i Parlamentet og om, at tjenestevognene, når de kører fra Bruxelles og Strasbourg og retur, anvendes til at transportere medlemmer og medarbejdere og akkrediterede parlamentariske assistenter med tjenesterejseordrer; gentager sin opfordring om at sikre en passende forøgelse af antallet af parkeringspladser, der udelukkende er forbeholdt elektriske køretøjer;

| g) | glæder sig over det kommende forslag om at revidere reglerne for besøgsgrupper; noterer sig de foranstaltninger, som de ansvarlige tjenestegrene har truffet med hensyn til at informere besøgsgrupper om de miljømæssige konsekvenser af deres transport; gentager sin opfordring om, at der i 2022 indføres en incitamentsordning for godtgørelse af rejseudgifter baseret på miljøpåvirkning; opfordrer til at sikre, at de reviderede regler er i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden (COM(2020)0789), navnlig punkt 9 i denne meddelelse, om kollektive rejser, og om at tilpasse rejseudgifterne for besøgsgrupper til ændringer i markedspriserne og tillade ændringer for at undgå markedsudsving i forbindelse med rejseudgifterne, der skaber indirekte geografisk forskelsbehandling for besøgende; |
| --- | --- |

g)

glæder sig over det kommende forslag om at revidere reglerne for besøgsgrupper; noterer sig de foranstaltninger, som de ansvarlige tjenestegrene har truffet med hensyn til at informere besøgsgrupper om de miljømæssige konsekvenser af deres transport; gentager sin opfordring om, at der i 2022 indføres en incitamentsordning for godtgørelse af rejseudgifter baseret på miljøpåvirkning; opfordrer til at sikre, at de reviderede regler er i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden (COM(2020)0789), navnlig punkt 9 i denne meddelelse, om kollektive rejser, og om at tilpasse rejseudgifterne for besøgsgrupper til ændringer i markedspriserne og tillade ændringer for at undgå markedsudsving i forbindelse med rejseudgifterne, der skaber indirekte geografisk forskelsbehandling for besøgende;

| h) | bemærker, at der i øjeblikket foretages gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at vurdere omkostningseffektiviteten ved at installere nye solcellepaneler i flere bygninger i Bruxelles, og gentager samtidig sin opfordring om, at der senest i 2023 installeres avancerede tagsolcellepaneler i Bruxelles, som udnytter det maksimale potentiale ved sådanne paneler; gentager sin opfordring om, at der sættes en stopper for opgraderingen af opvarmningsanlæg, der anvender fossile brændstoffer, om at der udarbejdes en køreplan for udfasning af fossile brændstoffer med specifikke delmål, der skal vedtages i 2022, med henblik på at undgå strandede aktiver, og om at der foretages en analyse af effektiviteten af anvendelse af varmepumpesystemer og af andre relevante teknologier i overensstemmelse med EMAS-målene; gentager sin opfordring om samtidig gradvis at erstatte indkøb af oprindelsesgarantier med lokale vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

h)

bemærker, at der i øjeblikket foretages gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at vurdere omkostningseffektiviteten ved at installere nye solcellepaneler i flere bygninger i Bruxelles, og gentager samtidig sin opfordring om, at der senest i 2023 installeres avancerede tagsolcellepaneler i Bruxelles, som udnytter det maksimale potentiale ved sådanne paneler; gentager sin opfordring om, at der sættes en stopper for opgraderingen af opvarmningsanlæg, der anvender fossile brændstoffer, om at der udarbejdes en køreplan for udfasning af fossile brændstoffer med specifikke delmål, der skal vedtages i 2022, med henblik på at undgå strandede aktiver, og om at der foretages en analyse af effektiviteten af anvendelse af varmepumpesystemer og af andre relevante teknologier i overensstemmelse med EMAS-målene; gentager sin opfordring om samtidig gradvis at erstatte indkøb af oprindelsesgarantier med lokale vedvarende energikilder;

| i) | minder om, at langt størstedelen af Parlamentets medlemmer støtter ét enkelt hjemsted for at sikre en effektiv anvendelse af EU-skatteydernes penge og med henblik på at sikre, at Parlamentet påtager sig sit institutionelle ansvar for at reducere sit CO2-aftryk; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til traktaten om Den Europæiske Union skal have sit hjemsted i Strasbourg; bemærker, at permanente ændringer ville kræve en traktatændring, hvilket kræver enstemmighed; |
| --- | --- |

i)

minder om, at langt størstedelen af Parlamentets medlemmer støtter ét enkelt hjemsted for at sikre en effektiv anvendelse af EU-skatteydernes penge og med henblik på at sikre, at Parlamentet påtager sig sit institutionelle ansvar for at reducere sit CO2-aftryk; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til traktaten om Den Europæiske Union skal have sit hjemsted i Strasbourg; bemærker, at permanente ændringer ville kræve en traktatændring, hvilket kræver enstemmighed;

| j) | glæder sig over, at EMAS-handlingsplanen for 2021 omfatter en obligatorisk høring af »helpdesken for grønne offentlige indkøb« i forbindelse med alle udbudsprocedurer inden for de prioriterede produktkategorier, hvis det skønnes hensigtsmæssigt; gentager imidlertid sin opfordring om at indføre en forpligtelse til at konsultere »helpdesken for grønne offentlige indkøb« i forbindelse med udbud på over 15 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

glæder sig over, at EMAS-handlingsplanen for 2021 omfatter en obligatorisk høring af »helpdesken for grønne offentlige indkøb« i forbindelse med alle udbudsprocedurer inden for de prioriterede produktkategorier, hvis det skønnes hensigtsmæssigt; gentager imidlertid sin opfordring om at indføre en forpligtelse til at konsultere »helpdesken for grønne offentlige indkøb« i forbindelse med udbud på over 15 000 EUR;

| k) | minder om, at der efter Præsidiets afgørelse fra 2018 om godtgørelsen for generelle udgifter er truffet efterfølgende beslutninger på plenarmødet, og gentager derfor sine krav til Præsidiet om at indføre ændringer af reglerne for godtgørelsen for generelle udgifter senest ved udgangen af 2021; |
| --- | --- |

k)

minder om, at der efter Præsidiets afgørelse fra 2018 om godtgørelsen for generelle udgifter er truffet efterfølgende beslutninger på plenarmødet, og gentager derfor sine krav til Præsidiet om at indføre ændringer af reglerne for godtgørelsen for generelle udgifter senest ved udgangen af 2021;

| l) | opfordrer Præsidiet til at fastlægge klare og juridisk sikre standarder for, i hvilke tilfælde der kan ydes beskyttelse af whistleblowere, herunder af APA'er, og til at offentliggøre disse standarder; |
| --- | --- |

l)

opfordrer Præsidiet til at fastlægge klare og juridisk sikre standarder for, i hvilke tilfælde der kan ydes beskyttelse af whistleblowere, herunder af APA'er, og til at offentliggøre disse standarder;

| m) | fremhæver behovet for at gennemgå Parlamentets HR-politik for at gøre det muligt for institutionen at gøre brug af den ekspertise, som alle Parlamentets ansatte har erhvervet; mener, at det derfor er nødvendigt at ændre reglerne for at gøre det muligt for alle personalekategorier, herunder APA'er, at deltage i interne udvælgelsesprøver og indføre HR-udviklingsordninger, som vil gøre det muligt for Parlamentet at bevare den ekspertise, som erhverves af disse kategorier i institutionen; |
| --- | --- |

m)

fremhæver behovet for at gennemgå Parlamentets HR-politik for at gøre det muligt for institutionen at gøre brug af den ekspertise, som alle Parlamentets ansatte har erhvervet; mener, at det derfor er nødvendigt at ændre reglerne for at gøre det muligt for alle personalekategorier, herunder APA'er, at deltage i interne udvælgelsesprøver og indføre HR-udviklingsordninger, som vil gøre det muligt for Parlamentet at bevare den ekspertise, som erhverves af disse kategorier i institutionen;

| n) | beklager, at Præsidiet nægter at gennemføre plenarforsamlingens ønske, som det har givet udtryk for ved talrige lejligheder, om at træffe foranstaltninger til fuld tilpasning af godtgørelsessatserne for tjenestemænd, øvrige tjenestemænd og APA'er for så vidt angår tjenesterejser mellem Parlamentets tre arbejdssteder; opfordrer Præsidiet til at adressere dette problem med henblik på at afhjælpe denne ulighed uden yderligere forsinkelse og til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger med hensyn til revisionen af de gældende bestemmelser, som er nødvendige for at ændre den retlige ramme; |
| --- | --- |

n)

beklager, at Præsidiet nægter at gennemføre plenarforsamlingens ønske, som det har givet udtryk for ved talrige lejligheder, om at træffe foranstaltninger til fuld tilpasning af godtgørelsessatserne for tjenestemænd, øvrige tjenestemænd og APA'er for så vidt angår tjenesterejser mellem Parlamentets tre arbejdssteder; opfordrer Præsidiet til at adressere dette problem med henblik på at afhjælpe denne ulighed uden yderligere forsinkelse og til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger med hensyn til revisionen af de gældende bestemmelser, som er nødvendige for at ændre den retlige ramme;

| o) | gentager sin opfordring til Formandskonferencen om at revidere gennemførelsesbestemmelserne for delegationers virksomhed og rejser uden for Den Europæiske Union; understreger, at en sådan revision bør tage muligheden for, at akkrediterede parlamentariske assistenter på visse betingelser ledsager medlemmerne på Parlamentets officielle delegationsrejser og tjenesterejser, i betragtning; |
| --- | --- |

o)

gentager sin opfordring til Formandskonferencen om at revidere gennemførelsesbestemmelserne for delegationers virksomhed og rejser uden for Den Europæiske Union; understreger, at en sådan revision bør tage muligheden for, at akkrediterede parlamentariske assistenter på visse betingelser ledsager medlemmerne på Parlamentets officielle delegationsrejser og tjenesterejser, i betragtning;

| p) | noterer sig Præsidiets afgørelse af 8. februar 2021 om afstemninger under ordningen for fjerndeltagelse; bemærker, at fjernafstemning i øjeblikket ikke er mulig, medmindre der foreligger en afgørelse fra formanden, der fastslår, at der er tale om ekstraordinære omstændigheder; gentager sin opfordring til Præsidiet om at gøre det muligt for medlemmerne at udøve deres stemmeret under barselsorlov eller fædreorlov, under langvarig sygdom eller i tilfælde af force majeure; |
| --- | --- |

p)

noterer sig Præsidiets afgørelse af 8. februar 2021 om afstemninger under ordningen for fjerndeltagelse; bemærker, at fjernafstemning i øjeblikket ikke er mulig, medmindre der foreligger en afgørelse fra formanden, der fastslår, at der er tale om ekstraordinære omstændigheder; gentager sin opfordring til Præsidiet om at gøre det muligt for medlemmerne at udøve deres stemmeret under barselsorlov eller fædreorlov, under langvarig sygdom eller i tilfælde af force majeure;

| q) | noterer sig det igangværende arbejde med at erstatte wi-fi-infrastrukturen på de tre arbejdssteder; opfordrer til, at den nye infrastruktur installeres hurtigt; |
| --- | --- |

q)

noterer sig det igangværende arbejde med at erstatte wi-fi-infrastrukturen på de tre arbejdssteder; opfordrer til, at den nye infrastruktur installeres hurtigt;

| r) | minder om de iboende risici for informationssikkerheden og privatlivets fred ved at anvende løsninger, der er afhængige af tredjeparter, og den positive virkning af at anvende open source-software; insisterer på, at brugerne bør have mulighed for at anvende open source-software på Parlamentets udstyr, og at der er behov for decentraliserede open source-løsninger til virtuelle møder og chatprogrammer; fremhæver behovet for at uddanne brugerne ordentligt med særligt fokus på cybersikkerhed; understreger behovet for automatisk sprogtransskriptions- og oversættelsessoftware for at støtte en ligelig udbredelse af oplysninger på alle officielle sprog; |
| --- | --- |

r)

minder om de iboende risici for informationssikkerheden og privatlivets fred ved at anvende løsninger, der er afhængige af tredjeparter, og den positive virkning af at anvende open source-software; insisterer på, at brugerne bør have mulighed for at anvende open source-software på Parlamentets udstyr, og at der er behov for decentraliserede open source-løsninger til virtuelle møder og chatprogrammer; fremhæver behovet for at uddanne brugerne ordentligt med særligt fokus på cybersikkerhed; understreger behovet for automatisk sprogtransskriptions- og oversættelsessoftware for at støtte en ligelig udbredelse af oplysninger på alle officielle sprog;

| s) | noterer sig de strategiske cloud-retningslinjer, som Præsidiet vedtog i juni 2020; gentager sin opfordring om iværksætte foranstaltninger, der skal sikre, at Parlamentets indkøb af software og digital infrastruktur, herunder cloud-løsninger, undgår leverandørfastlåsning gennem krav om portabilitet og fuld interoperabilitet, anvender open source-software samt øremærker indkøb til SMV'er og nystartede virksomheder; |
| --- | --- |

s)

noterer sig de strategiske cloud-retningslinjer, som Præsidiet vedtog i juni 2020; gentager sin opfordring om iværksætte foranstaltninger, der skal sikre, at Parlamentets indkøb af software og digital infrastruktur, herunder cloud-løsninger, undgår leverandørfastlåsning gennem krav om portabilitet og fuld interoperabilitet, anvender open source-software samt øremærker indkøb til SMV'er og nystartede virksomheder;

| t) | noterer sig de tjenester, der leveres af visse forbindelseskontorer (EPLO'er) på ikkeofficielle EU-sprog; anmoder Præsidiet om at analysere gennemførligheden af og om at anslå de finansielle omkostninger ved at levere kommunikationsmateriale, f.eks. til »Oplev Europa«-centrene, på de sprog, der tales af sproglige mindretal samt i regioner og lokalsamfund i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

t)

noterer sig de tjenester, der leveres af visse forbindelseskontorer (EPLO'er) på ikkeofficielle EU-sprog; anmoder Præsidiet om at analysere gennemførligheden af og om at anslå de finansielle omkostninger ved at levere kommunikationsmateriale, f.eks. til »Oplev Europa«-centrene, på de sprog, der tales af sproglige mindretal samt i regioner og lokalsamfund i de forskellige medlemsstater;

| u) | noterer sig de omtrentlige omkostninger ved at outsource oversættelsen af vigtige udenrigspolitiske beslutninger til det pågældende lands officielle sprog; gentager sin opfordring om at foranledige oversættelse af sådanne dokumenter med henblik på at øge virkningen og rækkevidden af Parlamentets udenrigspolitiske aktiviteter og om at sikre, at der stilles tilstrækkelige bevillinger til rådighed til dette formål; |
| --- | --- |

u)

noterer sig de omtrentlige omkostninger ved at outsource oversættelsen af vigtige udenrigspolitiske beslutninger til det pågældende lands officielle sprog; gentager sin opfordring om at foranledige oversættelse af sådanne dokumenter med henblik på at øge virkningen og rækkevidden af Parlamentets udenrigspolitiske aktiviteter og om at sikre, at der stilles tilstrækkelige bevillinger til rådighed til dette formål;

| v) | noterer sig »Immersive Online Experience«-projektet og andre onlineaktiviteter, der er tilgængelige for besøgende; opfordrer til at udvikle og fremme muligheden for at give borgerne og de bosiddende i medlemsstaterne og partnerlandene virtuelle rundvisninger i Parlamentet, således at den brede offentlighed opnår en bedre forståelse af institutionens arbejde og værdier; |
| --- | --- |

v)

noterer sig »Immersive Online Experience«-projektet og andre onlineaktiviteter, der er tilgængelige for besøgende; opfordrer til at udvikle og fremme muligheden for at give borgerne og de bosiddende i medlemsstaterne og partnerlandene virtuelle rundvisninger i Parlamentet, således at den brede offentlighed opnår en bedre forståelse af institutionens arbejde og værdier;

| w) | gentager sin opfordring til Præsidiet om at offentliggøre sin afgørelse om PHS-Bygningen, herunder en detaljeret oversigt over udgifter og bilag; |
| --- | --- |

w)

gentager sin opfordring til Præsidiet om at offentliggøre sin afgørelse om PHS-Bygningen, herunder en detaljeret oversigt over udgifter og bilag;

| x) | minder om artikel 27, stk. 1 og 2, i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer om Europa-Parlamentets frivillige pensionsfond; |
| --- | --- |

x)

minder om artikel 27, stk. 1 og 2, i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer om Europa-Parlamentets frivillige pensionsfond;

| y) | noterer sig de foranstaltninger, som Parlamentet har truffet for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien på rengørings- og cateringudbydere; gentager sin opfordring til Præsidiet om at genoverveje Parlamentets eksternaliseringspolitik for så vidt angår rengørings- og cateringtjenester. |
| --- | --- |

y)

noterer sig de foranstaltninger, som Parlamentet har truffet for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien på rengørings- og cateringudbydere; gentager sin opfordring til Præsidiet om at genoverveje Parlamentets eksternaliseringspolitik for så vidt angår rengørings- og cateringtjenester.

Øvrige sektioner (sektion IV-X)

| 67. | bemærker, at budgetforslaget i det væsentlige afspejler de forskellige institutioners budgetoverslag, som er omfattet af de øvrige sektioner i budgettet, og derfor med visse undtagelser svarer til disses finansielle behov; mener, at de systematiske nedskæringer, som Rådet har foreslået, derfor vil have en skadelig virkning på de berørte institutioners arbejde og dermed på det afgørende bidrag, som de leverer til Unionens funktion; foreslår derfor at genopføre niveauet i budgetforslaget i næsten alle tilfælde, herunder med hensyn til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Regionsudvalget, herunder dets stillingsfortegnelse, således at de kan udføre alle de opgaver, de er blevet pålagt, herunder nye funktioner; ændrer i overensstemmelse med gentlemanaftalen ikke resultatet af Rådets behandling for så vidt angår Rådet og Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mener, at det i visse tilfælde og under hensyntagen til institutionernes overslag er nødvendigt at forhøje bevillingerne eller personaleniveauet over niveauet i budgetforslaget med henblik på at opfylde nye behov og nye politikmål; foreslår derfor:






  a) | for så vidt angår Den Europæiske Unions Domstol og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetposter vedrørende personalets vederlag og rettigheder, herunder med hensyn til stillingsfortegnelserne, for at opretholde et bevillingsniveau, der er i overensstemmelse med deres overslag |
| --- | --- | --- |

68.

a)

for så vidt angår Den Europæiske Unions Domstol og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetposter vedrørende personalets vederlag og rettigheder, herunder med hensyn til stillingsfortegnelserne, for at opretholde et bevillingsniveau, der er i overensstemmelse med deres overslag

| b) | for så vidt angår Den Europæiske Revisionsret at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetpost 1 2 0 0 »Vederlag og godtgørelser«, herunder med hensyn til stillingsfortegnelsen, med henblik på at opretholde et niveau af bevillinger, som Den Europæiske Revisionsret finder nødvendigt, navnlig for at dække yderligere revisionsopgaver i forbindelse med øgede EU-midler (genopretnings- og resiliensfaciliteten og NGEU) |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår Den Europæiske Revisionsret at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetpost 1 2 0 0 »Vederlag og godtgørelser«, herunder med hensyn til stillingsfortegnelsen, med henblik på at opretholde et niveau af bevillinger, som Den Europæiske Revisionsret finder nødvendigt, navnlig for at dække yderligere revisionsopgaver i forbindelse med øgede EU-midler (genopretnings- og resiliensfaciliteten og NGEU)

| c) | for så vidt angår Tjenesten for EU's Optræden Udadtil at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetpost 2 2 1 4 »Kapaciteten for Strategisk Kommunikation« og budgetpost 1 2 0 0 »Kontraktansat personale« med henblik på yderligere at intensivere bekæmpelsen af desinformation, navnlig i Fjernøsten, at styrke budgetpost 1 1 0 0 »Grundløn« og et mindre antal dertil knyttede budgetposter samt stillingsfortegnelsen med henblik på at gøre det muligt for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil at erstatte udstationerede nationale eksperter med vedtægtsomfattet personale og opfylde sine funktioner i henhold til den globale ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår Tjenesten for EU's Optræden Udadtil at forhøje bevillingerne over niveauet i budgetforslaget for budgetpost 2 2 1 4 »Kapaciteten for Strategisk Kommunikation« og budgetpost 1 2 0 0 »Kontraktansat personale« med henblik på yderligere at intensivere bekæmpelsen af desinformation, navnlig i Fjernøsten, at styrke budgetpost 1 1 0 0 »Grundløn« og et mindre antal dertil knyttede budgetposter samt stillingsfortegnelsen med henblik på at gøre det muligt for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil at erstatte udstationerede nationale eksperter med vedtægtsomfattet personale og opfylde sine funktioner i henhold til den globale ordning for menneskerettighedssanktioner;

o

o o

| 69. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne til budgetforslaget, til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT C 444 I af 22.12.2020.

(5)  Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. december 2020 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027, bilag 2: Erklæringer (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0357).

(6)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(7)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0106.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0158.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021 om oprettelse af brexittilpasningsreserven (EUT L 357 af 8.10.2021, s. 1).

(11)  Forordning nr. 1 om den ordning, der skal gælde for Det europæiske økonomiske Fællesskab på det sproglige område (EFT P 17 af 6.10.1958, s. 385).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

(13)  Europa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2016 om evaluering af de internationale regnskabsstandarder (IAS) og aktiviteter inden for International Financial Reporting Standards Foundation (IFRS Foundation), Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG) og Public Interest Oversight Board (PIOB) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 24).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1052/2013 og (EU) 2016/1624 (EUT L 295 af 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Ansvarsforsikring for motorkøretøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (COM(2018)0336 — C8-0211/2018 — 2018/0168(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 184/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0336),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0211/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0035/2019),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 85.

(2)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 13. februar 2019 (EUT C 449 af 23.12.2020, s. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. oktober 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2021/2118.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Kommissionen om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/103/EF

Kommissionen er fortsat fast besluttet på at forsvare et højt beskyttelsesniveau for ofre inden for rammerne af direktivet om motorkøretøjsforsikring. Vores mål er at sikre, at ofre, herunder i grænseoverskridende situationer, får erstatning så hurtigt som muligt og ikke underlægges uforholdsmæssige proceduremæssige krav, som kan vanskeliggøre deres adgang til erstatning. Effektiviteten af erstatningen afhænger i høj grad af, om den sker på en rettidig måde. Vi noterer os i den forbindelse de betænkeligheder, som Europa-Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for med hensyn til de forskelle, som findes mellem medlemsstaterne med hensyn til forældelsesfrister, dvs. det relevante tidsrum, inden for hvilket en skadelidt kan fremsætte et krav. Kommissionen vil nøje overveje dette spørgsmål og undersøge mulighederne for, hvordan dette eventuelt kan afhjælpes, med henblik på at styrke beskyttelsen af ofre yderligere, hvis det viser sig, at det er hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan.

---

| 5.5.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Fællesforetagenderne under Horisont Europa *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. oktober 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa (COM(2021)0087 — C9-0166/2021 — 2021/0048(NLE))

(Høring)

(2022/C 184/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0087),

| — | der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der dannede grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der dannede grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0166/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til skrivelse fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0246/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Med henblik på at opnå den størst mulige indvirkning af EU-midler og det mest effektive bidrag til
  EU's
  politiske målsætninger fastsættes den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) [XXXX] (10) (»Horisont Europa-forordningen«). Europæiske partnerskaber er et centralt element i Horisont Europas politiske tilgang. De oprettes for at nå Unionens prioriteter, som er målet for Horisont Europa, og sikre en klar virkning for Unionen og dens befolkning, som kan opnås mere effektivt i partnerskab gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, end af Unionen alene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Med henblik på at opnå den størst mulige indvirkning af EU-midler og det mest effektive bidrag til
  EU's
  politiske målsætninger fastsættes den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) [XXXX] (10) (»Horisont Europa-forordningen«). Europæiske partnerskaber er et centralt element i Horisont Europas politiske tilgang. De oprettes for at nå Unionens prioriteter, som er målet for Horisont Europa, og sikre en klar virkning for Unionen og dens befolkning, som kan opnås mere effektivt i partnerskab gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, end af Unionen alene.

| (1) | Med henblik på at opnå den størst mulige indvirkning af EU-midler og det mest effektive bidrag til
  Unionens
  politiske målsætninger fastsættes den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) [XXXX] (10) (»Horisont Europa-forordningen«). Europæiske partnerskaber er et centralt element i Horisont Europas politiske tilgang. De oprettes for at nå Unionens
  forpligtelser og
  prioriteter, som er målet for Horisont Europa, og sikre en klar virkning for Unionen og dens befolkning
  og miljøet
  , som kan opnås mere effektivt i partnerskab gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, end af Unionen alene. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at opnå den størst mulige indvirkning af EU-midler og det mest effektive bidrag til
  Unionens
  politiske målsætninger fastsættes den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) [XXXX] (10) (»Horisont Europa-forordningen«). Europæiske partnerskaber er et centralt element i Horisont Europas politiske tilgang. De oprettes for at nå Unionens
  forpligtelser og
  prioriteter, som er målet for Horisont Europa, og sikre en klar virkning for Unionen og dens befolkning
  og miljøet
  , som kan opnås mere effektivt i partnerskab gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, end af Unionen alene.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« spiller navnlig en vigtig rolle i indsatsen for at opfylde de strategiske målsætninger som f.eks. fremskyndelse af
  overgangen til
  bæredygtige udviklingsmål og et grønt og digitalt Europa, og de bør bidrage til genopretningen efter den hidtil usete covid-19-krise. De europæiske partnerskaber tager fat om grænseoverskridende udfordringer, der kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de omstillingsrelaterede, systemiske og markedsmæssige svigt, der er beskrevet i de konsekvensanalyser, der ledsager denne forordning, ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæderne og økosystemerne for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og koordineret gennemførelse af aktiviteter. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« spiller navnlig en vigtig rolle i indsatsen for at opfylde de strategiske målsætninger som f.eks. fremskyndelse af
  overgangen til
  bæredygtige udviklingsmål og et grønt og digitalt Europa, og de bør bidrage til genopretningen efter den hidtil usete covid-19-krise. De europæiske partnerskaber tager fat om grænseoverskridende udfordringer, der kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de omstillingsrelaterede, systemiske og markedsmæssige svigt, der er beskrevet i de konsekvensanalyser, der ledsager denne forordning, ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæderne og økosystemerne for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og koordineret gennemførelse af aktiviteter. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer.

| (2) | Europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« spiller navnlig en vigtig rolle i indsatsen for at opfylde de strategiske målsætninger som f.eks. fremskyndelse af
  opnåelsen af FN's
  bæredygtige udviklingsmål
  , Unionens forpligtelser i henhold til Parisaftalen som vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (1a)

  (»Parisaftalen«)
  og
  overgangen til
  et grønt og digitalt Europa, og de bør bidrage til
  en socialt, økonomisk og miljømæssigt modstandsdygtig
  genopretningen efter den hidtil usete covid-19-krise
  og samtidig styrke Europas industrielle lederskab
  . De europæiske partnerskaber tager fat om grænseoverskridende udfordringer, der kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de omstillingsrelaterede, systemiske og markedsmæssige svigt, der er beskrevet i de konsekvensanalyser, der ledsager denne forordning, ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæderne og økosystemerne for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og koordineret gennemførelse af aktiviteter. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer
  til fordel for samfundet
  . |
| --- | --- |

(2)

Europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« spiller navnlig en vigtig rolle i indsatsen for at opfylde de strategiske målsætninger som f.eks. fremskyndelse af
  opnåelsen af FN's
  bæredygtige udviklingsmål
  , Unionens forpligtelser i henhold til Parisaftalen som vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (1a)

  (»Parisaftalen«)
  og
  overgangen til
  et grønt og digitalt Europa, og de bør bidrage til
  en socialt, økonomisk og miljømæssigt modstandsdygtig
  genopretningen efter den hidtil usete covid-19-krise
  og samtidig styrke Europas industrielle lederskab
  . De europæiske partnerskaber tager fat om grænseoverskridende udfordringer, der kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de omstillingsrelaterede, systemiske og markedsmæssige svigt, der er beskrevet i de konsekvensanalyser, der ledsager denne forordning, ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæderne og økosystemerne for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og koordineret gennemførelse af aktiviteter. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer
  til fordel for samfundet
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | For at sikre videnskabelig topkvalitet og i overensstemmelse med artikel 13 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) bør friheden til videnskabelig forskning sikres, og de højeste standarder for videnskabelig integritet bør fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

For at sikre videnskabelig topkvalitet og i overensstemmelse med artikel 13 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) bør friheden til videnskabelig forskning sikres, og de højeste standarder for videnskabelig integritet bør fremmes.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2b) | Det er vigtigt, at alle europæiske partnerskaber respekterer de etiske praksisser og grundlæggende etiske principper og samtidig efterlever de etiske standarder, der er fastsat i de forskellige nationale, sektorspecifikke eller institutionelle etiske regler. De bør i deres forskningsaktiviteter altid anvende principperne i artikel 19 i Horisont Europa-forordningen og i Kommissionens erklæring om etik og stamcelleforskning vedrørende den pågældende artikel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2b)

Det er vigtigt, at alle europæiske partnerskaber respekterer de etiske praksisser og grundlæggende etiske principper og samtidig efterlever de etiske standarder, der er fastsat i de forskellige nationale, sektorspecifikke eller institutionelle etiske regler. De bør i deres forskningsaktiviteter altid anvende principperne i artikel 19 i Horisont Europa-forordningen og i Kommissionens erklæring om etik og stamcelleforskning vedrørende den pågældende artikel.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | For at opfylde prioriteterne og opnå resultater bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af relevante interessenter fra hele Europa, herunder industrien, forskningsorganisationer, enheder, der udfører offentlige serviceydelser på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, og civilsamfundsorganisationer
  som f.eks.
  fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. De bør også medvirke til at styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig sikre, at Unionen kan
  fastholde sine interesser i
  strategiske
  sektorer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

For at opfylde prioriteterne og opnå resultater bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af relevante interessenter fra hele Europa, herunder industrien, forskningsorganisationer, enheder, der udfører offentlige serviceydelser på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, og civilsamfundsorganisationer
  som f.eks.
  fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. De bør også medvirke til at styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig sikre, at Unionen kan
  fastholde sine interesser i
  strategiske
  sektorer
  .

| (3) | For at opfylde prioriteterne og opnå resultater bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af
  alle
  relevante interessenter fra hele Europa, herunder industrien,
  små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder universiteter,
  forskningsorganisationer, enheder, der udfører offentlige serviceydelser på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, og civilsamfundsorganisationer
  , herunder ikke-statslige organisationer (NGO'er), og
  fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. De bør også medvirke til at styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig sikre, at Unionen kan
  udvikle sin
  strategiske
  autonomi parallelt med en åben økonomi
  . |
| --- | --- |

(3)

For at opfylde prioriteterne og opnå resultater bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af
  alle
  relevante interessenter fra hele Europa, herunder industrien,
  små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder universiteter,
  forskningsorganisationer, enheder, der udfører offentlige serviceydelser på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, og civilsamfundsorganisationer
  , herunder ikke-statslige organisationer (NGO'er), og
  fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. De bør også medvirke til at styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig sikre, at Unionen kan
  udvikle sin
  strategiske
  autonomi parallelt med en åben økonomi
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | I forordning (EU) 2020/852 (11) fastlægges den generelle ramme for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig, med henblik på at definere bæredygtige investeringer. Den opstiller en fælles reference, som investorer, banker, industrien og forskere kan anvende, når de investerer i projekter og
  økonomiske
  aktiviteter, som har en væsentlig positiv indvirkning på klimaet og miljøet og ikke medfører væsentlig skade på nogen af dem. Den er referencen for grønne investeringer i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

I forordning (EU) 2020/852 (11) fastlægges den generelle ramme for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig, med henblik på at definere bæredygtige investeringer. Den opstiller en fælles reference, som investorer, banker, industrien og forskere kan anvende, når de investerer i projekter og
  økonomiske
  aktiviteter, som har en væsentlig positiv indvirkning på klimaet og miljøet og ikke medfører væsentlig skade på nogen af dem. Den er referencen for grønne investeringer i Unionen.

| (6) | I forordning (EU) 2020/852 (11) fastlægges den generelle ramme for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig med henblik på at definere bæredygtige investeringer. Den opstiller en fælles reference, som investorer, banker, industrien og forskere kan anvende, når de investerer i projekter og aktiviteter,
  som falder inden for dens anvendelsesområde, og
  som har en væsentlig positiv indvirkning på klimaet og miljøet og ikke medfører væsentlig skade på nogen af dem. Den er referencen for grønne investeringer i Unionen. |
| --- | --- |

(6)

I forordning (EU) 2020/852 (11) fastlægges den generelle ramme for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig med henblik på at definere bæredygtige investeringer. Den opstiller en fælles reference, som investorer, banker, industrien og forskere kan anvende, når de investerer i projekter og aktiviteter,
  som falder inden for dens anvendelsesområde, og
  som har en væsentlig positiv indvirkning på klimaet og miljøet og ikke medfører væsentlig skade på nogen af dem. Den er referencen for grønne investeringer i Unionen.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Hvor det er relevant, bør partnerskaber betragte de tekniske screeningskriterier, jf. artikel 3, og »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, som et instrument til at forbedre deres projekters parathed og adgang til grøn finansiering, som vil være afgørende for markedsudbredelsen og den bredere anvendelse af de innovative teknologier og løsninger, som de frembringer. Videnskabelig dokumentation er kernen i de tekniske screeningskriterier. Forskning og innovation, som gennemføres af partnerskaber, bør spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe økonomiske aktører med at nå eller overgå de standarder og tærskler, der er fastsat i forordningen, og holde de tekniske screeningskriterier ajour og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Hvor det er relevant, bør partnerskaber betragte de tekniske screeningskriterier, jf. artikel 3, og »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, som et instrument til at forbedre deres projekters parathed og adgang til grøn finansiering, som vil være afgørende for markedsudbredelsen og den bredere anvendelse af de innovative teknologier og løsninger, som de frembringer. Videnskabelig dokumentation er kernen i de tekniske screeningskriterier. Forskning og innovation, som gennemføres af partnerskaber, bør spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe økonomiske aktører med at nå eller overgå de standarder og tærskler, der er fastsat i forordningen, og holde de tekniske screeningskriterier ajour og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt.

| (7) | Hvor det er relevant, bør partnerskaber betragte de tekniske screeningskriterier, jf. artikel 3, og »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852,
  hvor fællesforetagendets aktiviteter falder inden for denne forordnings anvendelsesområde
  som et instrument til at forbedre deres projekters parathed og adgang til grøn finansiering, som vil være afgørende for markedsudbredelsen og den bredere anvendelse af de innovative teknologier og løsninger, som de frembringer. Videnskabelig dokumentation er kernen i de tekniske screeningskriterier. Forskning og innovation, som gennemføres af partnerskaber, bør spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe økonomiske aktører med at nå eller overgå de standarder og tærskler, der er fastsat i forordningen, og holde de tekniske screeningskriterier ajour og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt. |
| --- | --- |

(7)

Hvor det er relevant, bør partnerskaber betragte de tekniske screeningskriterier, jf. artikel 3, og »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852,
  hvor fællesforetagendets aktiviteter falder inden for denne forordnings anvendelsesområde
  som et instrument til at forbedre deres projekters parathed og adgang til grøn finansiering, som vil være afgørende for markedsudbredelsen og den bredere anvendelse af de innovative teknologier og løsninger, som de frembringer. Videnskabelig dokumentation er kernen i de tekniske screeningskriterier. Forskning og innovation, som gennemføres af partnerskaber, bør spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe økonomiske aktører med at nå eller overgå de standarder og tærskler, der er fastsat i forordningen, og holde de tekniske screeningskriterier ajour og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | De forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne, bør finansieres af Horisont Europa. For at opnå den størst mulige virkning bør fællesforetagenderne udvikle tætte synergier med andre EU-programmer og finansieringsinstrumenter, navnlig programmer og instrumenter, der støtter udbredelsen af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, for at øge den økonomiske og sociale samhørighed og reducere ubalancerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

De forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne, bør finansieres af Horisont Europa. For at opnå den størst mulige virkning bør fællesforetagenderne udvikle tætte synergier med andre EU-programmer og finansieringsinstrumenter, navnlig programmer og instrumenter, der støtter udbredelsen af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, for at øge den økonomiske og sociale samhørighed og reducere ubalancerne.

| (10) | De forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne, bør finansieres af Horisont Europa. For at opnå den størst mulige virkning bør fællesforetagenderne udvikle tætte synergier med andre EU-programmer og finansieringsinstrumenter, navnlig programmer og instrumenter, der støtter udbredelsen af innovative
  bæredygtige
  løsninger, uddannelse og regional udvikling, for at
  imødegå globale udfordringer og
  øge den økonomiske og sociale samhørighed, reducere ubalancerne og
  afbøde miljøvirkningerne
  . |
| --- | --- |

(10)

De forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne, bør finansieres af Horisont Europa. For at opnå den størst mulige virkning bør fællesforetagenderne udvikle tætte synergier med andre EU-programmer og finansieringsinstrumenter, navnlig programmer og instrumenter, der støtter udbredelsen af innovative
  bæredygtige
  løsninger, uddannelse og regional udvikling, for at
  imødegå globale udfordringer og
  øge den økonomiske og sociale samhørighed, reducere ubalancerne og
  afbøde miljøvirkningerne
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Den nye politiske tilgang til europæiske partnerskaber, navnlig de institutionaliserede europæiske partnerskaber, kræver en ny metode til fastlæggelse af de retlige rammer for deres aktiviteter. Oprettelsen af fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF viste sig at være effektiv i forbindelse med Horisont 2020 med hensyn til gennemførelsen, men det er nu nødvendigt at intensivere indsatsen. Denne forordning har derfor til formål at gøre gennemførelsen mere sammenhængende, effektiv og virkningsorienteret ved at omsætte Horisont Europa-bestemmelserne og erfaringerne fra programgennemførelsen under Horisont 2020 til fælles bestemmelser på tværs af fællesforetagenderne på en harmoniseret måde. Den har til formål at lette etableringen af samarbejde og synergier mellem europæiske partnerskaber og derved gøre fuld brug af deres sammenkoblinger på organisatorisk plan. Fællesforetagenderne bør søge muligheder for at inddrage repræsentanter for andre europæiske partnerskaber i drøftelserne under udarbejdelsen af deres arbejdsprogrammer, identificere de områder, hvor supplerende eller fælles aktiviteter kan tackle udfordringerne mere effektivt og virkningsfuldt, undgå overlapninger, afstemme tidsplanen for deres aktiviteter og sikre adgang til resultater og andre relevante former for udveksling af viden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Den nye politiske tilgang til europæiske partnerskaber, navnlig de institutionaliserede europæiske partnerskaber, kræver en ny metode til fastlæggelse af de retlige rammer for deres aktiviteter. Oprettelsen af fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF viste sig at være effektiv i forbindelse med Horisont 2020 med hensyn til gennemførelsen, men det er nu nødvendigt at intensivere indsatsen. Denne forordning har derfor til formål at gøre gennemførelsen mere sammenhængende, effektiv og virkningsorienteret ved at omsætte Horisont Europa-bestemmelserne og erfaringerne fra programgennemførelsen under Horisont 2020 til fælles bestemmelser på tværs af fællesforetagenderne på en harmoniseret måde. Den har til formål at lette etableringen af samarbejde og synergier mellem europæiske partnerskaber og derved gøre fuld brug af deres sammenkoblinger på organisatorisk plan. Fællesforetagenderne bør søge muligheder for at inddrage repræsentanter for andre europæiske partnerskaber i drøftelserne under udarbejdelsen af deres arbejdsprogrammer, identificere de områder, hvor supplerende eller fælles aktiviteter kan tackle udfordringerne mere effektivt og virkningsfuldt, undgå overlapninger, afstemme tidsplanen for deres aktiviteter og sikre adgang til resultater og andre relevante former for udveksling af viden.

| (11) | Den nye politiske tilgang til europæiske partnerskaber, navnlig de institutionaliserede europæiske partnerskaber, kræver en ny metode til fastlæggelse af de retlige rammer for deres aktiviteter. Oprettelsen af fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF viste sig at være effektiv i forbindelse med Horisont 2020 med hensyn til gennemførelsen, men det er nu nødvendigt at intensivere indsatsen. Denne forordning har derfor til formål at gøre gennemførelsen mere sammenhængende, effektiv og virkningsorienteret
  og øge den samfundsmæssige merværdi
  ved at omsætte Horisont Europa-bestemmelserne og erfaringerne fra programgennemførelsen under Horisont 2020 til fælles bestemmelser på tværs af fællesforetagenderne på en harmoniseret måde. Den har til formål at lette etableringen af samarbejde og synergier mellem europæiske partnerskaber og derved gøre fuld brug af deres sammenkoblinger på organisatorisk plan. Fællesforetagenderne bør søge muligheder for at inddrage repræsentanter for andre europæiske partnerskaber i drøftelserne under udarbejdelsen af deres arbejdsprogrammer, identificere de områder, hvor supplerende eller fælles aktiviteter kan tackle udfordringerne mere effektivt og virkningsfuldt, undgå overlapninger, afstemme tidsplanen for deres aktiviteter og sikre adgang til resultater og andre relevante former for udveksling af viden. |
| --- | --- |

(11)

Den nye politiske tilgang til europæiske partnerskaber, navnlig de institutionaliserede europæiske partnerskaber, kræver en ny metode til fastlæggelse af de retlige rammer for deres aktiviteter. Oprettelsen af fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF viste sig at være effektiv i forbindelse med Horisont 2020 med hensyn til gennemførelsen, men det er nu nødvendigt at intensivere indsatsen. Denne forordning har derfor til formål at gøre gennemførelsen mere sammenhængende, effektiv og virkningsorienteret
  og øge den samfundsmæssige merværdi
  ved at omsætte Horisont Europa-bestemmelserne og erfaringerne fra programgennemførelsen under Horisont 2020 til fælles bestemmelser på tværs af fællesforetagenderne på en harmoniseret måde. Den har til formål at lette etableringen af samarbejde og synergier mellem europæiske partnerskaber og derved gøre fuld brug af deres sammenkoblinger på organisatorisk plan. Fællesforetagenderne bør søge muligheder for at inddrage repræsentanter for andre europæiske partnerskaber i drøftelserne under udarbejdelsen af deres arbejdsprogrammer, identificere de områder, hvor supplerende eller fælles aktiviteter kan tackle udfordringerne mere effektivt og virkningsfuldt, undgå overlapninger, afstemme tidsplanen for deres aktiviteter og sikre adgang til resultater og andre relevante former for udveksling af viden.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Når der er fundet synergier mellem dem, bør fællesforetagenderne sigte mod at fastlægge budgetandele, der bør anvendes til supplerende eller fælles aktiviteter mellem fællesforetagender. Denne forordning sigter endvidere mod at opnå større effektivitet og harmonisering af reglerne gennem intensiveret operationelt samarbejde og ved at udforske stordriftsfordele, herunder
  oprettelse af et
  fælles
  backoffice
  , som bør give fællesforetagenderne horisontale støttefunktioner.
  Det fælles backoffice bør gøre
  det lettere at opnå større virkning og harmonisering på fælles punkter, samtidig med at der bevares en vis grad af fleksibilitet til at opfylde de enkelte fællesforetagenders specifikke behov.
  Strukturen bør etableres ved hjælp af serviceleveranceaftaler, der indgås i fællesskab af fællesforetagenderne. Det
  fælles
  backoffices funktioner bør
  omfatte
  koordinerings-
  og administrative støttefunktioner på områder, hvor screeningen har vist sig at være effektiv og omkostningseffektiv, og bør tage hensyn til overholdelsen af kravet om ansvarlighed hos hver enkelt anvisningsberettiget.
  Den retlige struktur bør udformes, så den bedst opfylder fællesforetagendernes fælles behov, sikrer
  deres tætte samarbejde og
  udforsker
  alle mulige synergier mellem de europæiske partnerskaber og som følge heraf mellem de forskellige dele af Horisont Europa-programmet samt mellem de øvrige programmer, der forvaltes af fællesforetagenderne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Når der er fundet synergier mellem dem, bør fællesforetagenderne sigte mod at fastlægge budgetandele, der bør anvendes til supplerende eller fælles aktiviteter mellem fællesforetagender. Denne forordning sigter endvidere mod at opnå større effektivitet og harmonisering af reglerne gennem intensiveret operationelt samarbejde og ved at udforske stordriftsfordele, herunder
  oprettelse af et
  fælles
  backoffice
  , som bør give fællesforetagenderne horisontale støttefunktioner.
  Det fælles backoffice bør gøre
  det lettere at opnå større virkning og harmonisering på fælles punkter, samtidig med at der bevares en vis grad af fleksibilitet til at opfylde de enkelte fællesforetagenders specifikke behov.
  Strukturen bør etableres ved hjælp af serviceleveranceaftaler, der indgås i fællesskab af fællesforetagenderne. Det
  fælles
  backoffices funktioner bør
  omfatte
  koordinerings-
  og administrative støttefunktioner på områder, hvor screeningen har vist sig at være effektiv og omkostningseffektiv, og bør tage hensyn til overholdelsen af kravet om ansvarlighed hos hver enkelt anvisningsberettiget.
  Den retlige struktur bør udformes, så den bedst opfylder fællesforetagendernes fælles behov, sikrer
  deres tætte samarbejde og
  udforsker
  alle mulige synergier mellem de europæiske partnerskaber og som følge heraf mellem de forskellige dele af Horisont Europa-programmet samt mellem de øvrige programmer, der forvaltes af fællesforetagenderne.

| (12) | Når der er fundet synergier mellem dem, bør fællesforetagenderne sigte mod at fastlægge budgetandele, der bør anvendes til supplerende eller fælles aktiviteter mellem fællesforetagender. Denne forordning sigter endvidere mod at opnå større effektivitet og harmonisering af reglerne gennem intensiveret operationelt samarbejde og ved at udforske stordriftsfordele, herunder
  , hvis det er relevant, muligheden for at oprette
  fælles
  back office-funktioner
  , som bør give fællesforetagenderne horisontale støttefunktioner.
  Ved at øge antallet af funktioner, som fællesforetagenderne er fælles om, bliver
  det lettere at opnå større virkning og harmonisering på fælles punkter, samtidig med at der bevares en vis grad af fleksibilitet til at opfylde de enkelte fællesforetagenders specifikke behov.
  De
  fælles
  backoffice-funktioner kan
  omfatte
  koordinering
  og administrative støttefunktioner på områder, hvor screeningen har vist sig at være effektiv og omkostningseffektiv, og bør tage hensyn til overholdelsen af kravet om ansvarlighed hos hver enkelt anvisningsberettiget.
  Fællesforetagenderne bør være i stand til i fællesskab at indgå serviceniveauaftaler for at sikre
  deres tætte samarbejde og
  udforske
  alle mulige synergier mellem de europæiske partnerskaber og som følge heraf mellem de forskellige dele af Horisont Europa-programmet samt mellem de øvrige programmer, der forvaltes af fællesforetagenderne. |
| --- | --- |

(12)

Når der er fundet synergier mellem dem, bør fællesforetagenderne sigte mod at fastlægge budgetandele, der bør anvendes til supplerende eller fælles aktiviteter mellem fællesforetagender. Denne forordning sigter endvidere mod at opnå større effektivitet og harmonisering af reglerne gennem intensiveret operationelt samarbejde og ved at udforske stordriftsfordele, herunder
  , hvis det er relevant, muligheden for at oprette
  fælles
  back office-funktioner
  , som bør give fællesforetagenderne horisontale støttefunktioner.
  Ved at øge antallet af funktioner, som fællesforetagenderne er fælles om, bliver
  det lettere at opnå større virkning og harmonisering på fælles punkter, samtidig med at der bevares en vis grad af fleksibilitet til at opfylde de enkelte fællesforetagenders specifikke behov.
  De
  fælles
  backoffice-funktioner kan
  omfatte
  koordinering
  og administrative støttefunktioner på områder, hvor screeningen har vist sig at være effektiv og omkostningseffektiv, og bør tage hensyn til overholdelsen af kravet om ansvarlighed hos hver enkelt anvisningsberettiget.
  Fællesforetagenderne bør være i stand til i fællesskab at indgå serviceniveauaftaler for at sikre
  deres tætte samarbejde og
  udforske
  alle mulige synergier mellem de europæiske partnerskaber og som følge heraf mellem de forskellige dele af Horisont Europa-programmet samt mellem de øvrige programmer, der forvaltes af fællesforetagenderne.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Fællesforetagenderne bør øge deres indsigt og have en mere integreret og systemisk tilgang til at forvalte aktiviteterne på deres forskningsområder. Komplementaritet og synergi med arbejdsprogrammerne for forskningssamarbejdet og med Det Europæiske Forskningsråd vil stimulere den bottom-up-inspirerede innovationspipeline. Det vil skabe muligheder for forskning på områder, som i øjeblikket ikke er omfattet, og desuden fremme anvendelser i andre sektorer, både up- og downstream i pipelinen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. I overensstemmelse med det nye ambitionsniveau sigter denne forordning mod en mere effektiv anvendelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare målsætninger, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, er afgørende for at opnå større virkning og sikre, at resultaterne udnyttes. Ved vurderingen af den samlede virkning bør der tages hensyn til bredere investeringer ud over bidragene fra partnere og investeringer, der er udløst af de fællesforetagender, der bidrager til at opfylde deres målsætninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. I overensstemmelse med det nye ambitionsniveau sigter denne forordning mod en mere effektiv anvendelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare målsætninger, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, er afgørende for at opnå større virkning og sikre, at resultaterne udnyttes. Ved vurderingen af den samlede virkning bør der tages hensyn til bredere investeringer ud over bidragene fra partnere og investeringer, der er udløst af de fællesforetagender, der bidrager til at opfylde deres målsætninger.

| (14) | Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. I overensstemmelse med det nye ambitionsniveau sigter denne forordning mod en mere effektiv anvendelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare målsætninger, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, er afgørende for at opnå større
  videnskabelig, socioøkonomisk og miljømæssig
  virkning og sikre, at resultaterne udnyttes.
  Kommissionen bør udarbejde klare, enkle og konkrete retningslinjer for at muliggøre de forskellige typer synergier såsom overførsel af ressourcer, alternativ finansiering, kumulativ finansiering og integreret finansiering. Det er særlig vigtigt for medlemsstaterne og regionerne at maksimere tilpasningen af deres strategier for intelligent specialisering og operationelle programmer til fællesforetagendernes arbejdsprogrammer for at muliggøre en eventuel 5 %-overførselsmekanisme fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til fællesforetagenderne, jf. artikel 15, stk. 5, i Horisont Europa-forordningen og på de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060

   (1a)

  (forordningen om fælles bestemmelser). Synergier og komplementaritet med de europæiske finansielle institutioner såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank samt mellem fællesforetagender og med relevante industrielle alliancer med velgørende fonde og truster bør også undersøges.
  Ved vurderingen af den samlede virkning bør der
  for at gøre det lettere at fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger
  tages hensyn til bredere investeringer ud over bidragene fra partnere og investeringer, der er udløst af de fællesforetagender, der bidrager til at opfylde deres målsætninger. |
| --- | --- |

(14)

Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. I overensstemmelse med det nye ambitionsniveau sigter denne forordning mod en mere effektiv anvendelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare målsætninger, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, er afgørende for at opnå større
  videnskabelig, socioøkonomisk og miljømæssig
  virkning og sikre, at resultaterne udnyttes.
  Kommissionen bør udarbejde klare, enkle og konkrete retningslinjer for at muliggøre de forskellige typer synergier såsom overførsel af ressourcer, alternativ finansiering, kumulativ finansiering og integreret finansiering. Det er særlig vigtigt for medlemsstaterne og regionerne at maksimere tilpasningen af deres strategier for intelligent specialisering og operationelle programmer til fællesforetagendernes arbejdsprogrammer for at muliggøre en eventuel 5 %-overførselsmekanisme fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til fællesforetagenderne, jf. artikel 15, stk. 5, i Horisont Europa-forordningen og på de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060

   (1a)

  (forordningen om fælles bestemmelser). Synergier og komplementaritet med de europæiske finansielle institutioner såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank samt mellem fællesforetagender og med relevante industrielle alliancer med velgørende fonde og truster bør også undersøges.
  Ved vurderingen af den samlede virkning bør der
  for at gøre det lettere at fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger
  tages hensyn til bredere investeringer ud over bidragene fra partnere og investeringer, der er udløst af de fællesforetagender, der bidrager til at opfylde deres målsætninger.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Denne forordning er baseret på principperne og kriterierne i Horisont Europa-forordningen, herunder åbenhed og gennemsigtighed, en stærk løftestangseffekt og langsigtede forpligtelser for alle involverede parter. Et af målene med denne forordning er at sikre, at initiativerne er åbne for en bred vifte af enheder, herunder nytilkomne. Partnerskaberne bør være åbne for enhver enhed, der er villig og i stand til at arbejde hen imod det fælles mål, og fremme bred og aktiv deltagelse af interessenter i deres aktiviteter, medlemskab og forvaltning, og som kan sikre, at resultaterne vil være til gavn for alle europæere, navnlig gennem en bred formidling af resultater og aktiviteter forud for udbredelsen i hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Denne forordning er baseret på principperne og kriterierne i Horisont Europa-forordningen, herunder åbenhed og gennemsigtighed, en stærk løftestangseffekt og langsigtede forpligtelser for alle involverede parter. Et af målene med denne forordning er at sikre, at initiativerne er åbne for en bred vifte af enheder, herunder nytilkomne. Partnerskaberne bør være åbne for enhver enhed, der er villig og i stand til at arbejde hen imod det fælles mål, og fremme bred og aktiv deltagelse af interessenter i deres aktiviteter, medlemskab og forvaltning, og som kan sikre, at resultaterne vil være til gavn for alle europæere, navnlig gennem en bred formidling af resultater og aktiviteter forud for udbredelsen i hele Unionen.

| (15) | Denne forordning er baseret på principperne og kriterierne i Horisont Europa-forordningen, herunder åbenhed og gennemsigtighed, en stærk løftestangseffekt og langsigtede forpligtelser for alle involverede parter. Et af målene med denne forordning er at sikre, at initiativerne er åbne for en bred vifte af enheder, herunder nytilkomne. Partnerskaberne bør være åbne for enhver enhed, der er villig og i stand til at arbejde hen imod det fælles mål, og fremme bred og aktiv deltagelse af interessenter i deres aktiviteter, medlemskab og forvaltning, og som kan sikre, at resultaterne vil være til gavn for alle europæere
  og samtidig bidrage til den globale bæredygtige udvikling
  , navnlig gennem en bred formidling af resultater og aktiviteter forud for udbredelsen
  i det størst mulige omfang
  i hele Unionen. |
| --- | --- |

(15)

Denne forordning er baseret på principperne og kriterierne i Horisont Europa-forordningen, herunder åbenhed og gennemsigtighed, en stærk løftestangseffekt og langsigtede forpligtelser for alle involverede parter. Et af målene med denne forordning er at sikre, at initiativerne er åbne for en bred vifte af enheder, herunder nytilkomne. Partnerskaberne bør være åbne for enhver enhed, der er villig og i stand til at arbejde hen imod det fælles mål, og fremme bred og aktiv deltagelse af interessenter i deres aktiviteter, medlemskab og forvaltning, og som kan sikre, at resultaterne vil være til gavn for alle europæere
  og samtidig bidrage til den globale bæredygtige udvikling
  , navnlig gennem en bred formidling af resultater og aktiviteter forud for udbredelsen
  i det størst mulige omfang
  i hele Unionen.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | En andel af de 5,4  mia. EUR, der er afsat til Horisont Europa fra Next Generation EU i henhold til den interinstitutionelle aftale om den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (»FFR«), kan bidrage til at øge fællesforetagendernes midler. Dette bidrag kan også suppleres med frigørelser, jf. artikel 15, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (»finansforordningen«), og tilpasses for at afspejle bidrag fra associerede lande. Yderligere bidrag fra Unionen i henhold til artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, artikel 5 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (»FFR-forordningen«)

   (1b)

  og artikel 15, stk. 3, i finansforordningen skal fordeles inden for klynger under søjle 2 i Horisont Europa på en retfærdig måde under hensyntagen til Unionens forskningsprioriteter og politiske mål. Eventuelle yderligere bidrag fra Unionen bør modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

En andel af de 5,4  mia. EUR, der er afsat til Horisont Europa fra Next Generation EU i henhold til den interinstitutionelle aftale om den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (»FFR«), kan bidrage til at øge fællesforetagendernes midler. Dette bidrag kan også suppleres med frigørelser, jf. artikel 15, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (»finansforordningen«), og tilpasses for at afspejle bidrag fra associerede lande. Yderligere bidrag fra Unionen i henhold til artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, artikel 5 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (»FFR-forordningen«)

   (1b)

  og artikel 15, stk. 3, i finansforordningen skal fordeles inden for klynger under søjle 2 i Horisont Europa på en retfærdig måde under hensyntagen til Unionens forskningsprioriteter og politiske mål. Eventuelle yderligere bidrag fra Unionen bør modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | I overensstemmelse med ambitionerne i Horisont Europa-forordningen er en af forudsætningerne for at oprette institutionaliserede partnerskaber at sikre partnernes bidrag i hele initiativernes levetid. I denne forbindelse bør private partnere levere en betydelig del af deres bidrag i form af naturalier til fællesforetagendets driftsomkostninger. Fællesforetagenderne bør kunne søge at fremme disse bidrag gennem deres arbejdsprogrammer
  , navnlig ved at reducere finansieringssatserne
  . Disse foranstaltninger bør baseres på et fællesforetagendes specifikke behov og de underliggende aktiviteter. I begrundede tilfælde bør det være muligt at indføre yderligere betingelser, der kræver deltagelse af et medlem af fællesforetagendet eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, og som er rettet mod aktiviteter, hvor fællesforetagendets industrielle partnere kan spille en central rolle,
  f.eks. storstilede demonstrationer og flagskibsprojekter, og bidrage mere via lavere finansieringssatser
  . Niveauet af medlemmernes deltagelse bør overvåges af den administrerende direktør med henblik på at sætte bestyrelsen i stand til at træffe passende foranstaltninger og sikre en balance mellem partnernes engagement og åbenhed. I behørigt begrundede tilfælde kan kapitaludgifterne til f.eks. storstilede demonstrationsprojekter og flagskibsprojekter, betragtes som støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med den gældende retlige ramme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

I overensstemmelse med ambitionerne i Horisont Europa-forordningen er en af forudsætningerne for at oprette institutionaliserede partnerskaber at sikre partnernes bidrag i hele initiativernes levetid. I denne forbindelse bør private partnere levere en betydelig del af deres bidrag i form af naturalier til fællesforetagendets driftsomkostninger. Fællesforetagenderne bør kunne søge at fremme disse bidrag gennem deres arbejdsprogrammer
  , navnlig ved at reducere finansieringssatserne
  . Disse foranstaltninger bør baseres på et fællesforetagendes specifikke behov og de underliggende aktiviteter. I begrundede tilfælde bør det være muligt at indføre yderligere betingelser, der kræver deltagelse af et medlem af fællesforetagendet eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, og som er rettet mod aktiviteter, hvor fællesforetagendets industrielle partnere kan spille en central rolle,
  f.eks. storstilede demonstrationer og flagskibsprojekter, og bidrage mere via lavere finansieringssatser
  . Niveauet af medlemmernes deltagelse bør overvåges af den administrerende direktør med henblik på at sætte bestyrelsen i stand til at træffe passende foranstaltninger og sikre en balance mellem partnernes engagement og åbenhed. I behørigt begrundede tilfælde kan kapitaludgifterne til f.eks. storstilede demonstrationsprojekter og flagskibsprojekter, betragtes som støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med den gældende retlige ramme.

| (18) | I overensstemmelse med ambitionerne i Horisont Europa-forordningen er en af forudsætningerne for at oprette institutionaliserede partnerskaber at sikre partnernes bidrag i hele initiativernes levetid. I denne forbindelse bør private partnere levere en betydelig del af deres bidrag i form af naturalier til fællesforetagendets driftsomkostninger. Fællesforetagenderne bør kunne søge at fremme disse bidrag gennem deres arbejdsprogrammer. Disse foranstaltninger bør baseres på et fællesforetagendes specifikke behov og de underliggende aktiviteter. I begrundede tilfælde bør det være muligt at indføre yderligere betingelser, der kræver deltagelse af et medlem af fællesforetagendet eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, og som er rettet mod aktiviteter, hvor fællesforetagendets industrielle partnere kan spille en central rolle,
  eller at opnå et integreret systemprogram
  . Niveauet af medlemmernes deltagelse bør overvåges af den administrerende direktør med henblik på at sætte bestyrelsen i stand til at træffe passende foranstaltninger og sikre en balance mellem partnernes engagement og åbenhed. I behørigt begrundede tilfælde kan kapitaludgifterne til f.eks. storstilede demonstrationsprojekter og flagskibsprojekter betragtes som støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med den gældende retlige ramme. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med ambitionerne i Horisont Europa-forordningen er en af forudsætningerne for at oprette institutionaliserede partnerskaber at sikre partnernes bidrag i hele initiativernes levetid. I denne forbindelse bør private partnere levere en betydelig del af deres bidrag i form af naturalier til fællesforetagendets driftsomkostninger. Fællesforetagenderne bør kunne søge at fremme disse bidrag gennem deres arbejdsprogrammer. Disse foranstaltninger bør baseres på et fællesforetagendes specifikke behov og de underliggende aktiviteter. I begrundede tilfælde bør det være muligt at indføre yderligere betingelser, der kræver deltagelse af et medlem af fællesforetagendet eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, og som er rettet mod aktiviteter, hvor fællesforetagendets industrielle partnere kan spille en central rolle,
  eller at opnå et integreret systemprogram
  . Niveauet af medlemmernes deltagelse bør overvåges af den administrerende direktør med henblik på at sætte bestyrelsen i stand til at træffe passende foranstaltninger og sikre en balance mellem partnernes engagement og åbenhed. I behørigt begrundede tilfælde kan kapitaludgifterne til f.eks. storstilede demonstrationsprojekter og flagskibsprojekter betragtes som støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med den gældende retlige ramme.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | I overensstemmelse med princippet om rimelig fordeling af bidragene mellem medlemmerne af fællesforetagender bør de finansielle bidrag til fællesforetagendernes administrationsomkostninger fordeles ligeligt mellem Unionen og de andre medlemmer end Unionen. Afvigelser fra dette princip bør kun overvejes i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, f.eks. hvor størrelsen af eller medlemskabsstrukturen for et medlem af fællesforetagendet, som ikke er Unionen, ville resultere i bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed, navnlig
  små og mellemstore virksomheder
  (SMV'er), på et så højt niveau, at de i alvorlig grad ville bringe incitamentet til at blive eller forblive en konstituerende eller tilknyttet enhed i medlemmet af fællesforetagendet i fare. I sådanne tilfælde bør minimumsprocentdelen for det årlige finansielle bidrag til fællesforetagendets administrationsomkostninger fra andre medlemmer end Unionen være 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, og bidragene fra SMV'er bør være betydeligt lavere end bidragene fra større konstituerende eller tilknyttede enheder. Når en kritisk masse af medlemmer, der giver mulighed for et bidrag på mere end 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, er nået, bør de årlige bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed opretholdes eller forhøjes med henblik på gradvist at øge de andre medlemmers andel af det samlede bidrag til fællesforetagendets årlige administrationsomkostninger. De andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen bør bestræbe sig på at øge antallet af konstituerende eller tilknyttede enheder for at maksimere bidraget til 50 % af fællesforetagendets administrationsomkostninger i løbet af dets levetid. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

I overensstemmelse med princippet om rimelig fordeling af bidragene mellem medlemmerne af fællesforetagender bør de finansielle bidrag til fællesforetagendernes administrationsomkostninger fordeles ligeligt mellem Unionen og de andre medlemmer end Unionen. Afvigelser fra dette princip bør kun overvejes i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, f.eks. hvor størrelsen af eller medlemskabsstrukturen for et medlem af fællesforetagendet, som ikke er Unionen, ville resultere i bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed, navnlig
  små og mellemstore virksomheder
  (SMV'er), på et så højt niveau, at de i alvorlig grad ville bringe incitamentet til at blive eller forblive en konstituerende eller tilknyttet enhed i medlemmet af fællesforetagendet i fare. I sådanne tilfælde bør minimumsprocentdelen for det årlige finansielle bidrag til fællesforetagendets administrationsomkostninger fra andre medlemmer end Unionen være 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, og bidragene fra SMV'er bør være betydeligt lavere end bidragene fra større konstituerende eller tilknyttede enheder. Når en kritisk masse af medlemmer, der giver mulighed for et bidrag på mere end 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, er nået, bør de årlige bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed opretholdes eller forhøjes med henblik på gradvist at øge de andre medlemmers andel af det samlede bidrag til fællesforetagendets årlige administrationsomkostninger. De andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen bør bestræbe sig på at øge antallet af konstituerende eller tilknyttede enheder for at maksimere bidraget til 50 % af fællesforetagendets administrationsomkostninger i løbet af dets levetid.

| (19) | Forholdet mellem administrationsomkostninger og det samlede budget bør være sammenligneligt mellem fællesforetagenderne indbyrdes og bør ikke overstige 5 % af deres budget.
  I overensstemmelse med princippet om rimelig fordeling af bidragene mellem medlemmerne af fællesforetagender bør de finansielle bidrag til fællesforetagendernes administrationsomkostninger
  endvidere
  fordeles ligeligt mellem Unionen og de andre medlemmer end Unionen.
  Andre medlemmer end Unionen bør indbyrdes aftale en retfærdig fordeling af deres del af administrationsomkostningerne i deres fællesforetagender.
  Afvigelser fra dette princip bør kun overvejes i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, f.eks. hvor størrelsen af eller medlemskabsstrukturen for et medlem af fællesforetagendet, som ikke er Unionen, ville resultere i bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed, navnlig (SMV'er),
  forskningsorganisationer eller universiteter,
  på et så højt niveau, at de i alvorlig grad ville bringe incitamentet til at blive eller forblive en konstituerende eller tilknyttet enhed i medlemmet af fællesforetagendet i fare. I sådanne tilfælde bør minimumsprocentdelen for det årlige finansielle bidrag til fællesforetagendets administrationsomkostninger fra andre medlemmer end Unionen være 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, og bidragene fra SMV'er
  , forskningsorganisationer og universiteter
  bør være betydeligt lavere end bidragene fra større konstituerende eller tilknyttede enheder. Når en kritisk masse af medlemmer, der giver mulighed for et bidrag på mere end 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, er nået, bør de årlige bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed opretholdes eller forhøjes med henblik på gradvist at øge de andre medlemmers andel af det samlede bidrag til fællesforetagendets årlige administrationsomkostninger. De andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen bør bestræbe sig på at øge antallet af konstituerende eller tilknyttede enheder for at maksimere bidraget til 50 % af fællesforetagendets administrationsomkostninger i løbet af dets levetid. |
| --- | --- |

(19)

Forholdet mellem administrationsomkostninger og det samlede budget bør være sammenligneligt mellem fællesforetagenderne indbyrdes og bør ikke overstige 5 % af deres budget.
  I overensstemmelse med princippet om rimelig fordeling af bidragene mellem medlemmerne af fællesforetagender bør de finansielle bidrag til fællesforetagendernes administrationsomkostninger
  endvidere
  fordeles ligeligt mellem Unionen og de andre medlemmer end Unionen.
  Andre medlemmer end Unionen bør indbyrdes aftale en retfærdig fordeling af deres del af administrationsomkostningerne i deres fællesforetagender.
  Afvigelser fra dette princip bør kun overvejes i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, f.eks. hvor størrelsen af eller medlemskabsstrukturen for et medlem af fællesforetagendet, som ikke er Unionen, ville resultere i bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed, navnlig (SMV'er),
  forskningsorganisationer eller universiteter,
  på et så højt niveau, at de i alvorlig grad ville bringe incitamentet til at blive eller forblive en konstituerende eller tilknyttet enhed i medlemmet af fællesforetagendet i fare. I sådanne tilfælde bør minimumsprocentdelen for det årlige finansielle bidrag til fællesforetagendets administrationsomkostninger fra andre medlemmer end Unionen være 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, og bidragene fra SMV'er
  , forskningsorganisationer og universiteter
  bør være betydeligt lavere end bidragene fra større konstituerende eller tilknyttede enheder. Når en kritisk masse af medlemmer, der giver mulighed for et bidrag på mere end 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, er nået, bør de årlige bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed opretholdes eller forhøjes med henblik på gradvist at øge de andre medlemmers andel af det samlede bidrag til fællesforetagendets årlige administrationsomkostninger. De andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen bør bestræbe sig på at øge antallet af konstituerende eller tilknyttede enheder for at maksimere bidraget til 50 % af fællesforetagendets administrationsomkostninger i løbet af dets levetid.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Ifølge Horisont Europa-forordningen skal partnerne vise deres langsigtede engagement, herunder en minimumsandel af offentlige og/eller private investeringer. Følgelig skal Unionen i denne forordning udpege stiftende medlemmer, der er etableret i medlemsstater, lande, der er associeret med Horisont Europa-programmet, eller internationale organisationer. Hvis det er nødvendigt, bør det imidlertid være muligt at udvide medlemskabsgrundlaget for fællesforetagender, efter de er oprettet, med associerede medlemmer, der er udvalgt efter åbne og gennemsigtige
  procedurer, navnlig
  under hensyntagen til den nye teknologiske udvikling eller associeringen af yderligere lande til Horisont Europa-programmet. Juridiske enheder, der er interesseret i at understøtte fællesforetagendernes målsætninger inden for deres specifikke forskningsområder uden at blive medlem, bør også tilbydes mulighed for at blive bidragende partnere i disse fællesforetagender. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Ifølge Horisont Europa-forordningen skal partnerne vise deres langsigtede engagement, herunder en minimumsandel af offentlige og/eller private investeringer. Følgelig skal Unionen i denne forordning udpege stiftende medlemmer, der er etableret i medlemsstater, lande, der er associeret med Horisont Europa-programmet, eller internationale organisationer. Hvis det er nødvendigt, bør det imidlertid være muligt at udvide medlemskabsgrundlaget for fællesforetagender, efter de er oprettet, med associerede medlemmer, der er udvalgt efter åbne og gennemsigtige
  procedurer, navnlig
  under hensyntagen til den nye teknologiske udvikling eller associeringen af yderligere lande til Horisont Europa-programmet. Juridiske enheder, der er interesseret i at understøtte fællesforetagendernes målsætninger inden for deres specifikke forskningsområder uden at blive medlem, bør også tilbydes mulighed for at blive bidragende partnere i disse fællesforetagender.

| (20) | Ifølge Horisont Europa-forordningen skal partnerne vise deres langsigtede engagement, herunder en minimumsandel af offentlige og/eller private investeringer. Følgelig skal Unionen i denne forordning udpege stiftende medlemmer, der er etableret i medlemsstater, lande, der er associeret med Horisont Europa-programmet, eller internationale organisationer. Hvis det er nødvendigt, bør det imidlertid være muligt at udvide medlemskabsgrundlaget for fællesforetagender, efter de er oprettet, med associerede medlemmer, der er udvalgt efter
  regelmæssige,
  åbne
  , retfærdige
  og gennemsigtige
  indkaldelser af interessetilkendegivelser og efterfølgende udvælgelsesprocedurer,
  under hensyntagen til
  udtalelsen fra det videnskabelige rådgivende organ samt
  den nye teknologiske udvikling
  og innovative tilgange
  eller associeringen af yderligere lande til Horisont Europa-programmet. Juridiske enheder, der er interesseret i at understøtte fællesforetagendernes målsætninger inden for deres specifikke forskningsområder uden at blive medlem, bør også tilbydes mulighed for at blive bidragende partnere i disse fællesforetagender. |
| --- | --- |

(20)

Ifølge Horisont Europa-forordningen skal partnerne vise deres langsigtede engagement, herunder en minimumsandel af offentlige og/eller private investeringer. Følgelig skal Unionen i denne forordning udpege stiftende medlemmer, der er etableret i medlemsstater, lande, der er associeret med Horisont Europa-programmet, eller internationale organisationer. Hvis det er nødvendigt, bør det imidlertid være muligt at udvide medlemskabsgrundlaget for fællesforetagender, efter de er oprettet, med associerede medlemmer, der er udvalgt efter
  regelmæssige,
  åbne
  , retfærdige
  og gennemsigtige
  indkaldelser af interessetilkendegivelser og efterfølgende udvælgelsesprocedurer,
  under hensyntagen til
  udtalelsen fra det videnskabelige rådgivende organ samt
  den nye teknologiske udvikling
  og innovative tilgange
  eller associeringen af yderligere lande til Horisont Europa-programmet. Juridiske enheder, der er interesseret i at understøtte fællesforetagendernes målsætninger inden for deres specifikke forskningsområder uden at blive medlem, bør også tilbydes mulighed for at blive bidragende partnere i disse fællesforetagender.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Oprettelse af et fællesforetagende sikrer et gensidigt fordelagtigt offentlig-privat partnerskab for de involverede medlemmer, herunder ved at fremme visheden om større budgetbevillinger til de relevante industrier over en syvårig periode
  . Hvis en enhed eller en af dens konstituerende eller tilknyttede enheder bliver stiftende medlem eller associeret medlem, kan den få indflydelse
  ,
  enten direkte eller gennem repræsentanter
  for
  industrien, i fællesforetagendets bestyrelse
  . Bestyrelsen er fællesforetagendets beslutningstagende organ, der træffer beslutning om partnerskabets langsigtede strategiske retning samt dets årlige prioriteter. Stiftende medlemmer og associerede medlemmer og, hvis det er relevant, deres konstituerende enheder, bør derfor kunne bidrage til fællesforetagendets dagsorden og prioritering gennem vedtagelse og eventuel
  ændring
  af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden samt vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, herunder indholdet af indkaldelserne af forslag, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne og de dertil knyttede regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Oprettelse af et fællesforetagende sikrer et gensidigt fordelagtigt offentlig-privat partnerskab for de involverede medlemmer, herunder ved at fremme visheden om større budgetbevillinger til de relevante industrier over en syvårig periode
  . Hvis en enhed eller en af dens konstituerende eller tilknyttede enheder bliver stiftende medlem eller associeret medlem, kan den få indflydelse
  ,
  enten direkte eller gennem repræsentanter
  for
  industrien, i fællesforetagendets bestyrelse
  . Bestyrelsen er fællesforetagendets beslutningstagende organ, der træffer beslutning om partnerskabets langsigtede strategiske retning samt dets årlige prioriteter. Stiftende medlemmer og associerede medlemmer og, hvis det er relevant, deres konstituerende enheder, bør derfor kunne bidrage til fællesforetagendets dagsorden og prioritering gennem vedtagelse og eventuel
  ændring
  af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden samt vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, herunder indholdet af indkaldelserne af forslag, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne og de dertil knyttede regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision.

| (21) | Oprettelse af et fællesforetagende sikrer et gensidigt fordelagtigt offentlig-privat partnerskab for de involverede medlemmer, herunder ved at fremme visheden om større budgetbevillinger til de relevante industrier over en syvårig periode
  og gennem politisk signalgivning
  ,
  styrket planlægning og sikkerhed
  for
  investorer
  . Bestyrelsen er fællesforetagendets beslutningstagende organ, der træffer beslutning om partnerskabets langsigtede strategiske retning samt dets årlige prioriteter
  på grundlag af input fra alle partnere, herunder den private sektor, forskersamfundet, medlemsstaternes repræsentanter og almennyttige civilsamfundsorganisationer, der er aktive inden for det pågældende fællesforetagende
  . Stiftende medlemmer og associerede medlemmer og, hvis det er relevant, deres konstituerende enheder, bør derfor
  sammen med alle andre relevante interessenter
  kunne bidrage til fællesforetagendets dagsorden og prioritering gennem vedtagelse og eventuel
  revision
  af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden samt vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, herunder indholdet af indkaldelserne af forslag, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne og de dertil knyttede regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision. |
| --- | --- |

(21)

Oprettelse af et fællesforetagende sikrer et gensidigt fordelagtigt offentlig-privat partnerskab for de involverede medlemmer, herunder ved at fremme visheden om større budgetbevillinger til de relevante industrier over en syvårig periode
  og gennem politisk signalgivning
  ,
  styrket planlægning og sikkerhed
  for
  investorer
  . Bestyrelsen er fællesforetagendets beslutningstagende organ, der træffer beslutning om partnerskabets langsigtede strategiske retning samt dets årlige prioriteter
  på grundlag af input fra alle partnere, herunder den private sektor, forskersamfundet, medlemsstaternes repræsentanter og almennyttige civilsamfundsorganisationer, der er aktive inden for det pågældende fællesforetagende
  . Stiftende medlemmer og associerede medlemmer og, hvis det er relevant, deres konstituerende enheder, bør derfor
  sammen med alle andre relevante interessenter
  kunne bidrage til fællesforetagendets dagsorden og prioritering gennem vedtagelse og eventuel
  revision
  af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden samt vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, herunder indholdet af indkaldelserne af forslag, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne og de dertil knyttede regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | De andre medlemmer end Unionen bør forpligte sig til at gennemføre denne forordning ved en tilsagnserklæring. Sådanne tilsagnserklæringer bør være juridisk gyldige i hele initiativets levetid og nøje overvåges af fællesforetagendet og Kommissionen. Fællesforetagenderne bør skabe et juridisk og organisatorisk miljø, der sætter medlemmerne i stand til at opfylde deres forpligtelser, samtidig med at der sikres løbende åbenhed omkring initiativet
  og
  gennemsigtighed under gennemførelsen, navnlig med hensyn til fastsættelse af prioriteter og deltagelse i indkaldelser af forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

De andre medlemmer end Unionen bør forpligte sig til at gennemføre denne forordning ved en tilsagnserklæring. Sådanne tilsagnserklæringer bør være juridisk gyldige i hele initiativets levetid og nøje overvåges af fællesforetagendet og Kommissionen. Fællesforetagenderne bør skabe et juridisk og organisatorisk miljø, der sætter medlemmerne i stand til at opfylde deres forpligtelser, samtidig med at der sikres løbende åbenhed omkring initiativet
  og
  gennemsigtighed under gennemførelsen, navnlig med hensyn til fastsættelse af prioriteter og deltagelse i indkaldelser af forslag.

| (22) | Fællesforetagenderne bør være i stand til at arbejde på en smidig, enkel og fleksibel måde og have indført klare regler og dermed forbedre tiltrækningskraften for alle interessenter, navnlig industrien, SMV'er, forskningsorganisationer og deltagende stater.
  De andre medlemmer end Unionen bør forpligte sig til at gennemføre denne forordning ved en tilsagnserklæring. Sådanne tilsagnserklæringer bør
  offentliggøres rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted, idet det sikres, at fortrolighedsreglerne overholdes, og
  være juridisk gyldige i hele initiativets levetid og nøje overvåges af fællesforetagendet og Kommissionen. Fællesforetagenderne bør skabe et juridisk og organisatorisk miljø, der sætter medlemmerne i stand til at opfylde deres forpligtelser, samtidig med at der sikres løbende åbenhed omkring initiativet, gennemsigtighed og
  overholdelse af regler vedrørende interessekonflikter
  under gennemførelsen, navnlig med hensyn til fastsættelse af prioriteter og deltagelse i indkaldelser af forslag
  , med henblik på at fremme en kønsmæssigt og geografisk afbalanceret deltagelse. Fællesforetagender bør, hvor det er relevant, identificere indkaldelser af forslag, som fremmer en koordinerende rolle for SMV-deltagere. |
| --- | --- |

(22)

Fællesforetagenderne bør være i stand til at arbejde på en smidig, enkel og fleksibel måde og have indført klare regler og dermed forbedre tiltrækningskraften for alle interessenter, navnlig industrien, SMV'er, forskningsorganisationer og deltagende stater.
  De andre medlemmer end Unionen bør forpligte sig til at gennemføre denne forordning ved en tilsagnserklæring. Sådanne tilsagnserklæringer bør
  offentliggøres rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted, idet det sikres, at fortrolighedsreglerne overholdes, og
  være juridisk gyldige i hele initiativets levetid og nøje overvåges af fællesforetagendet og Kommissionen. Fællesforetagenderne bør skabe et juridisk og organisatorisk miljø, der sætter medlemmerne i stand til at opfylde deres forpligtelser, samtidig med at der sikres løbende åbenhed omkring initiativet, gennemsigtighed og
  overholdelse af regler vedrørende interessekonflikter
  under gennemførelsen, navnlig med hensyn til fastsættelse af prioriteter og deltagelse i indkaldelser af forslag
  , med henblik på at fremme en kønsmæssigt og geografisk afbalanceret deltagelse. Fællesforetagender bør, hvor det er relevant, identificere indkaldelser af forslag, som fremmer en koordinerende rolle for SMV-deltagere.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Yderligere forenkling er en hjørnesten i Horisont Europa-rammeprogrammet. I den forbindelse bør der være en forenklet indberetningsmekanisme for partnere, som ikke længere skal indberette ikkestøtteberettigede omkostninger. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør udelukkende bogføres på grundlag af støtteberettigede omkostninger. Dette giver mulighed for automatisk beregning af bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter via Horisont Europas IT-værktøjer, mindsker den administrative byrde for partnerne og gør indberetningsmekanismen for bidrag mere effektiv. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør overvåges nøje af fællesforetagenderne, og den administrerende direktør for bestyrelsen bør udarbejde regelmæssige rapporter for at fastslå, om fremskridtene med hensyn til at nå målene for bidrag i naturalier er tilfredsstillende nok. Bestyrelsen bør vurdere både den indsats, der gøres, og de resultater, der opnås af de medlemmer, der bidrager til de operationelle aktiviteter, samt andre faktorer, såsom graden af SMV'ers deltagelse
  og
  initiativets tiltrækningskraft over for nytilkomne. Den bør efter behov træffe passende afhjælpende og korrigerende foranstaltninger under hensyntagen til principperne om åbenhed og gennemsigtighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Yderligere forenkling er en hjørnesten i Horisont Europa-rammeprogrammet. I den forbindelse bør der være en forenklet indberetningsmekanisme for partnere, som ikke længere skal indberette ikkestøtteberettigede omkostninger. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør udelukkende bogføres på grundlag af støtteberettigede omkostninger. Dette giver mulighed for automatisk beregning af bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter via Horisont Europas IT-værktøjer, mindsker den administrative byrde for partnerne og gør indberetningsmekanismen for bidrag mere effektiv. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør overvåges nøje af fællesforetagenderne, og den administrerende direktør for bestyrelsen bør udarbejde regelmæssige rapporter for at fastslå, om fremskridtene med hensyn til at nå målene for bidrag i naturalier er tilfredsstillende nok. Bestyrelsen bør vurdere både den indsats, der gøres, og de resultater, der opnås af de medlemmer, der bidrager til de operationelle aktiviteter, samt andre faktorer, såsom graden af SMV'ers deltagelse
  og
  initiativets tiltrækningskraft over for nytilkomne. Den bør efter behov træffe passende afhjælpende og korrigerende foranstaltninger under hensyntagen til principperne om åbenhed og gennemsigtighed.

| (23) | Yderligere forenkling er en hjørnesten i Horisont Europa-rammeprogrammet. I den forbindelse bør der være en forenklet indberetningsmekanisme for partnere, som ikke længere skal indberette ikkestøtteberettigede omkostninger. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør udelukkende bogføres på grundlag af støtteberettigede omkostninger. Dette giver mulighed for automatisk beregning af bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter via Horisont Europas IT-værktøjer, mindsker den administrative byrde for partnerne og gør indberetningsmekanismen for bidrag mere effektiv. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør overvåges nøje af fællesforetagenderne, og den administrerende direktør for bestyrelsen bør udarbejde regelmæssige rapporter
  og offentliggøre dem rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted
  for at fastslå, om fremskridtene med hensyn til at nå målene for bidrag i naturalier er tilfredsstillende nok. Bestyrelsen bør vurdere både den indsats, der gøres, og de resultater, der opnås af de medlemmer, der bidrager til de operationelle aktiviteter, samt andre faktorer, såsom graden af SMV'ers deltagelse, initiativets tiltrækningskraft over for nytilkomne
  og geografiske spredning
  . Den bør efter behov træffe passende afhjælpende og korrigerende foranstaltninger under hensyntagen til principperne om åbenhed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(23)

Yderligere forenkling er en hjørnesten i Horisont Europa-rammeprogrammet. I den forbindelse bør der være en forenklet indberetningsmekanisme for partnere, som ikke længere skal indberette ikkestøtteberettigede omkostninger. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør udelukkende bogføres på grundlag af støtteberettigede omkostninger. Dette giver mulighed for automatisk beregning af bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter via Horisont Europas IT-værktøjer, mindsker den administrative byrde for partnerne og gør indberetningsmekanismen for bidrag mere effektiv. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør overvåges nøje af fællesforetagenderne, og den administrerende direktør for bestyrelsen bør udarbejde regelmæssige rapporter
  og offentliggøre dem rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted
  for at fastslå, om fremskridtene med hensyn til at nå målene for bidrag i naturalier er tilfredsstillende nok. Bestyrelsen bør vurdere både den indsats, der gøres, og de resultater, der opnås af de medlemmer, der bidrager til de operationelle aktiviteter, samt andre faktorer, såsom graden af SMV'ers deltagelse, initiativets tiltrækningskraft over for nytilkomne
  og geografiske spredning
  . Den bør efter behov træffe passende afhjælpende og korrigerende foranstaltninger under hensyntagen til principperne om åbenhed og gennemsigtighed.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Fællesforetagenderne bør give andre medlemmer end Unionen en systematisk mulighed for og incitament til at kombinere deres forsknings- og innovationsaktiviteter med fællesforetagendets. Yderligere aktiviteter bør ikke modtage finansiel støtte fra fællesforetagendet. De kan dog medregnes som medlemmernes bidrag i naturalier, når de bidrager til fællesforetagendets målsætninger og er direkte knyttet til dets aktiviteter. Denne forbindelse kan etableres gennem anvendelse af resultater fra indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, eller dets tidligere initiativer, eller ved at påvise
  eb
  væsentlig EU-merværdi. Denne forordning bør fastsætte mere specifikke bestemmelser om omfanget af yderligere aktiviteter for hvert fællesforetagende, for så vidt det er nødvendigt for at opnå den ønskede retningsvirkning og virkning. Fællesforetagendernes bestyrelser bør videre beslutte, om det er nødvendigt at anvende forenklede metoder, f.eks. faste beløb eller enhedsomkostninger, for at opnå forenkling, omkostningseffektivitet og et passende beskyttelsesniveau for fortrolige forretningsdata, når bidragene vurderes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Fællesforetagenderne bør give andre medlemmer end Unionen en systematisk mulighed for og incitament til at kombinere deres forsknings- og innovationsaktiviteter med fællesforetagendets. Yderligere aktiviteter bør ikke modtage finansiel støtte fra fællesforetagendet. De kan dog medregnes som medlemmernes bidrag i naturalier, når de bidrager til fællesforetagendets målsætninger og er direkte knyttet til dets aktiviteter. Denne forbindelse kan etableres gennem anvendelse af resultater fra indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, eller dets tidligere initiativer, eller ved at påvise
  eb
  væsentlig EU-merværdi. Denne forordning bør fastsætte mere specifikke bestemmelser om omfanget af yderligere aktiviteter for hvert fællesforetagende, for så vidt det er nødvendigt for at opnå den ønskede retningsvirkning og virkning. Fællesforetagendernes bestyrelser bør videre beslutte, om det er nødvendigt at anvende forenklede metoder, f.eks. faste beløb eller enhedsomkostninger, for at opnå forenkling, omkostningseffektivitet og et passende beskyttelsesniveau for fortrolige forretningsdata, når bidragene vurderes.

| (24) | Fællesforetagenderne bør give andre medlemmer end Unionen en systematisk mulighed for og incitament til at kombinere deres forsknings- og innovationsaktiviteter med fællesforetagendets. Yderligere aktiviteter bør ikke modtage finansiel støtte fra fællesforetagendet. De kan dog medregnes som medlemmernes bidrag i naturalier, når de bidrager til fællesforetagendets målsætninger og er direkte knyttet til dets aktiviteter. Denne forbindelse kan etableres gennem anvendelse af resultater fra indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, eller dets tidligere initiativer, eller ved at påvise
  en
  væsentlig EU-merværdi. Denne forordning bør
  så gennemsigtigt som muligt
  fastsætte mere specifikke bestemmelser om
  identificering af
  omfanget af yderligere aktiviteter for hvert fællesforetagende, for så vidt det er nødvendigt for at opnå den ønskede retningsvirkning og virkning. Fællesforetagendernes bestyrelser bør videre beslutte, om det er nødvendigt at anvende forenklede metoder, f.eks. faste beløb eller enhedsomkostninger, for at opnå forenkling, omkostningseffektivitet og et passende beskyttelsesniveau for fortrolige forretningsdata, når bidragene vurderes. |
| --- | --- |

(24)

Fællesforetagenderne bør give andre medlemmer end Unionen en systematisk mulighed for og incitament til at kombinere deres forsknings- og innovationsaktiviteter med fællesforetagendets. Yderligere aktiviteter bør ikke modtage finansiel støtte fra fællesforetagendet. De kan dog medregnes som medlemmernes bidrag i naturalier, når de bidrager til fællesforetagendets målsætninger og er direkte knyttet til dets aktiviteter. Denne forbindelse kan etableres gennem anvendelse af resultater fra indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, eller dets tidligere initiativer, eller ved at påvise
  en
  væsentlig EU-merværdi. Denne forordning bør
  så gennemsigtigt som muligt
  fastsætte mere specifikke bestemmelser om
  identificering af
  omfanget af yderligere aktiviteter for hvert fællesforetagende, for så vidt det er nødvendigt for at opnå den ønskede retningsvirkning og virkning. Fællesforetagendernes bestyrelser bør videre beslutte, om det er nødvendigt at anvende forenklede metoder, f.eks. faste beløb eller enhedsomkostninger, for at opnå forenkling, omkostningseffektivitet og et passende beskyttelsesniveau for fortrolige forretningsdata, når bidragene vurderes.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | Med henblik på at støtte unge forskeres karrieremuligheder og fremme topkvalitet inden for forskning og innovation bør fællesforetagenderne tilvejebringe ajourførte oplysninger og regelmæssige åbne indkaldelser af ph.d.- og postdocstuderende inden for det pågældende fællesforetagendes kompetenceområde og, hvor det er relevant, fremme komplementaritet og synergier med Marie Skłodowska-Curie-programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

Med henblik på at støtte unge forskeres karrieremuligheder og fremme topkvalitet inden for forskning og innovation bør fællesforetagenderne tilvejebringe ajourførte oplysninger og regelmæssige åbne indkaldelser af ph.d.- og postdocstuderende inden for det pågældende fællesforetagendes kompetenceområde og, hvor det er relevant, fremme komplementaritet og synergier med Marie Skłodowska-Curie-programmet.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Ved forvaltningen af fællesforetagender bør det sikres, at deres beslutningsprocedurer kan holde trit med det socioøkonomiske miljø og
  de
  globale udfordringer, som er i hastig udvikling. Fællesforetagenderne bør derfor udnytte ekspertise, rådgivning og støtte fra alle relevante interessenter, så de effektivt kan varetage deres opgaver og sikre synergier på EU-plan
  og
  nationalt plan. Fællesforetagenderne bør derfor have beføjelse til at oprette rådgivende organer med henblik på at yde ekspertrådgivning og udføre enhver anden rådgivningsopgave, der er nødvendig for at opfylde fællesforetagendernes målsætninger. Fællesforetagenderne bør ved oprettelsen af de rådgivende organer sikre en afbalanceret repræsentation af eksperter inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter
  , herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene
  . Den rådgivning, der ydes af disse organer, bør omfatte videnskabelige perspektiver samt perspektiverne fra nationale og regionale myndigheder
  og
  andre interessenter i fællesforetagender. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Ved forvaltningen af fællesforetagender bør det sikres, at deres beslutningsprocedurer kan holde trit med det socioøkonomiske miljø og
  de
  globale udfordringer, som er i hastig udvikling. Fællesforetagenderne bør derfor udnytte ekspertise, rådgivning og støtte fra alle relevante interessenter, så de effektivt kan varetage deres opgaver og sikre synergier på EU-plan
  og
  nationalt plan. Fællesforetagenderne bør derfor have beføjelse til at oprette rådgivende organer med henblik på at yde ekspertrådgivning og udføre enhver anden rådgivningsopgave, der er nødvendig for at opfylde fællesforetagendernes målsætninger. Fællesforetagenderne bør ved oprettelsen af de rådgivende organer sikre en afbalanceret repræsentation af eksperter inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter
  , herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene
  . Den rådgivning, der ydes af disse organer, bør omfatte videnskabelige perspektiver samt perspektiverne fra nationale og regionale myndigheder
  og
  andre interessenter i fællesforetagender.

| (25) | Ved forvaltningen af fællesforetagender bør det sikres, at deres beslutningsprocedurer
  er gennemsigtige og
  kan holde trit med det socioøkonomiske
  og teknologiske
  miljø og globale udfordringer, som er i hastig udvikling.
  Fællesforetagenders styrende organer bør tage hensyn til princippet om kønsbalance og geografisk spredning.
  Fællesforetagenderne bør derfor udnytte ekspertise, rådgivning og støtte fra alle relevante interessenter,
  herunder, men ikke begrænset til, universiteter og andre forskningsorganisationer, repræsentanter for industrien og SMV'er,
  så de effektivt kan varetage deres opgaver og sikre synergier på EU-plan, nationalt og
  regionalt
  plan. Fællesforetagenderne bør derfor have beføjelse til at oprette rådgivende organer med henblik på at yde ekspertrådgivning og udføre enhver anden rådgivningsopgave, der er nødvendig for at opfylde fællesforetagendernes målsætninger. Fællesforetagenderne bør ved oprettelsen af de rådgivende organer sikre en afbalanceret repræsentation af eksperter inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter. Den rådgivning, der ydes af disse organer, bør omfatte videnskabelige perspektiver samt perspektiverne fra nationale og regionale myndigheder, andre interessenter i fællesforetagender
  og civilsamfundsorganisationer
  . |
| --- | --- |

(25)

Ved forvaltningen af fællesforetagender bør det sikres, at deres beslutningsprocedurer
  er gennemsigtige og
  kan holde trit med det socioøkonomiske
  og teknologiske
  miljø og globale udfordringer, som er i hastig udvikling.
  Fællesforetagenders styrende organer bør tage hensyn til princippet om kønsbalance og geografisk spredning.
  Fællesforetagenderne bør derfor udnytte ekspertise, rådgivning og støtte fra alle relevante interessenter,
  herunder, men ikke begrænset til, universiteter og andre forskningsorganisationer, repræsentanter for industrien og SMV'er,
  så de effektivt kan varetage deres opgaver og sikre synergier på EU-plan, nationalt og
  regionalt
  plan. Fællesforetagenderne bør derfor have beføjelse til at oprette rådgivende organer med henblik på at yde ekspertrådgivning og udføre enhver anden rådgivningsopgave, der er nødvendig for at opfylde fællesforetagendernes målsætninger. Fællesforetagenderne bør ved oprettelsen af de rådgivende organer sikre en afbalanceret repræsentation af eksperter inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter. Den rådgivning, der ydes af disse organer, bør omfatte videnskabelige perspektiver samt perspektiverne fra nationale og regionale myndigheder, andre interessenter i fællesforetagender
  og civilsamfundsorganisationer
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Fællesforetagenderne bør
  kunne
  oprette et rådgivende organ med en videnskabelig rådgivende funktion. Dette organ eller dets medlemmer bør
  være i stand til at
  yde uafhængig videnskabelig rådgivning og støtte til det
  pågældende
  fællesforetagende. Den videnskabelige rådgivning bør navnlig vedrøre årlige arbejdsplaner, yderligere aktiviteter samt ethvert andet aspekt af fællesforetagendernes opgaver, hvis det er nødvendigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Fællesforetagenderne bør
  kunne
  oprette et rådgivende organ med en videnskabelig rådgivende funktion. Dette organ eller dets medlemmer bør
  være i stand til at
  yde uafhængig videnskabelig rådgivning og støtte til det
  pågældende
  fællesforetagende. Den videnskabelige rådgivning bør navnlig vedrøre årlige arbejdsplaner, yderligere aktiviteter samt ethvert andet aspekt af fællesforetagendernes opgaver, hvis det er nødvendigt.

| (26) | Fællesforetagenderne bør oprette et rådgivende organ med en videnskabelig rådgivende funktion. Dette organ eller dets medlemmer bør yde uafhængig videnskabelig rådgivning og støtte til det
  relevante
  fællesforetagende
  uafhængigt af medlemmer af andre af fællesforetagendets styrende organer
  . Den videnskabelige rådgivning bør navnlig vedrøre
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, de
  årlige arbejdsplaner, yderligere aktiviteter
  , socioøkonomiske, miljø- og klimamæssige virkninger, potentielle nye medlemmer
  samt ethvert andet aspekt af fællesforetagendernes opgaver, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(26)

Fællesforetagenderne bør oprette et rådgivende organ med en videnskabelig rådgivende funktion. Dette organ eller dets medlemmer bør yde uafhængig videnskabelig rådgivning og støtte til det
  relevante
  fællesforetagende
  uafhængigt af medlemmer af andre af fællesforetagendets styrende organer
  . Den videnskabelige rådgivning bør navnlig vedrøre
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, de
  årlige arbejdsplaner, yderligere aktiviteter
  , socioøkonomiske, miljø- og klimamæssige virkninger, potentielle nye medlemmer
  samt ethvert andet aspekt af fællesforetagendernes opgaver, hvis det er nødvendigt.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | Bestyrelserne bør give det videnskabelige rådgivende organ rettidige oplysninger om afgørelser vedrørende henstillinger og udtalelser, som det videnskabelige rådgivende organ har fremsat. Disse afgørelser bør gøres offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

Bestyrelserne bør give det videnskabelige rådgivende organ rettidige oplysninger om afgørelser vedrørende henstillinger og udtalelser, som det videnskabelige rådgivende organ har fremsat. Disse afgørelser bør gøres offentligt tilgængelige.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Med henblik på at sikre, at fællesforetagenderne er bekendte med interessenternes holdninger og synspunkter i hele værdikæden på deres respektive områder, bør fællesforetagenderne kunne nedsættes deres egne rådgivende interessentgrupper alt efter hvert fællesforetagendes behov. Sådanne grupper bør være åbne for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede interessegrupper, og internationale interessegrupper fra medlemsstater, associerede lande og andre lande, som er aktive på fællesforetagendets område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Med henblik på at sikre, at fællesforetagenderne er bekendte med interessenternes holdninger og synspunkter i hele værdikæden på deres respektive områder, bør fællesforetagenderne kunne nedsættes deres egne rådgivende interessentgrupper alt efter hvert fællesforetagendes behov. Sådanne grupper bør være åbne for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede interessegrupper, og internationale interessegrupper fra medlemsstater, associerede lande og andre lande, som er aktive på fællesforetagendets område.

| (28) | Med henblik på at sikre, at fællesforetagenderne er bekendte med interessenternes holdninger og synspunkter i hele værdikæden på deres respektive områder, bør fællesforetagenderne kunne nedsættes deres egne rådgivende interessentgrupper alt efter hvert fællesforetagendes behov. Sådanne grupper bør være åbne for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede interessegrupper,
  civilsamfundsorganisationer
  og internationale interessegrupper fra medlemsstater, associerede lande og andre lande, som er aktive på fællesforetagendets område. |
| --- | --- |

(28)

Med henblik på at sikre, at fællesforetagenderne er bekendte med interessenternes holdninger og synspunkter i hele værdikæden på deres respektive områder, bør fællesforetagenderne kunne nedsættes deres egne rådgivende interessentgrupper alt efter hvert fællesforetagendes behov. Sådanne grupper bør være åbne for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede interessegrupper,
  civilsamfundsorganisationer
  og internationale interessegrupper fra medlemsstater, associerede lande og andre lande, som er aktive på fællesforetagendets område.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Fællesforetagenderne bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme deres aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Fællesforetagenderne bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme deres aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed.

| (29) | Fællesforetagenderne bør fungere på en
  enkel, fleksibel,
  åben
  , retfærdig
  og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme deres aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed
  , deltage i oplysningskampagner og fremme undervisnings- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk, vidensnetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medierne, organisationer, der repræsenterer industrien og SMV’er og andre aktører. Alle fællesforetagender bør yde en målrettet indsats for at sikre, at offentligheden underrettes rettidigt og i tilstrækkeligt omfang om fællesforetagendernes aktiviteter, og bør tilvejebringe passende oplysninger på deres respektive websteder, herunder offentliggørelse af relevant dokumentation såsom årlige aktivitetsrapporter, statusrapporter, dagsordener og referater af bestyrelsesmøder i overensstemmelse med fortrolighedsreglerne. De bør styrke dialogen med samfundet, øge kendskabet, fremme aktiv deltagelse i alle stadier af videnskabelige undersøgelser for på den måde at gøre det muligt for borgerne at medvirke til udformningen af løsninger, bidrage til idéer og skabe konstruktive holdninger til fællesforetagendernes aktiviteter og resultater og herigennem øge tilliden til teknologiske løsninger på aktuelle og fremtidige udfordringer. |
| --- | --- |

(29)

Fællesforetagenderne bør fungere på en
  enkel, fleksibel,
  åben
  , retfærdig
  og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme deres aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed
  , deltage i oplysningskampagner og fremme undervisnings- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk, vidensnetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medierne, organisationer, der repræsenterer industrien og SMV’er og andre aktører. Alle fællesforetagender bør yde en målrettet indsats for at sikre, at offentligheden underrettes rettidigt og i tilstrækkeligt omfang om fællesforetagendernes aktiviteter, og bør tilvejebringe passende oplysninger på deres respektive websteder, herunder offentliggørelse af relevant dokumentation såsom årlige aktivitetsrapporter, statusrapporter, dagsordener og referater af bestyrelsesmøder i overensstemmelse med fortrolighedsreglerne. De bør styrke dialogen med samfundet, øge kendskabet, fremme aktiv deltagelse i alle stadier af videnskabelige undersøgelser for på den måde at gøre det muligt for borgerne at medvirke til udformningen af løsninger, bidrage til idéer og skabe konstruktive holdninger til fællesforetagendernes aktiviteter og resultater og herigennem øge tilliden til teknologiske løsninger på aktuelle og fremtidige udfordringer.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Fællesforetagenderne bør gennemføres ved hjælp af en struktur og efter regler, der øger
  effektiviteten
  og sikrer forenkling. Med henblik herpå bør hvert fællesforetagende vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2). |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Fællesforetagenderne bør gennemføres ved hjælp af en struktur og efter regler, der øger
  effektiviteten
  og sikrer forenkling. Med henblik herpå bør hvert fællesforetagende vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).

| (30) | Forvaltningsstrukturen og det dedikerede programkontor er særlige kendetegn ved fællesforetagenderne, som bør sikre en større andel af operationer baseret på tillid.
  Fællesforetagenderne bør gennemføres ved hjælp af en struktur og efter regler, der øger
  deres virkning og effektivitet
  og sikrer
  et maksimum af administrativ
  forenkling
  for støttemodtagerne og reduktion af deres administrative byrder
  . Med henblik herpå bør hvert fællesforetagende vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).
  For at sætte fællesforetagenderne i stand til at udføre deres opgaver og yderligere aktiviteter bør der sikres tilstrækkeligt meget og tilstrækkeligt kvalificeret personale. |
| --- | --- |

(30)

Forvaltningsstrukturen og det dedikerede programkontor er særlige kendetegn ved fællesforetagenderne, som bør sikre en større andel af operationer baseret på tillid.
  Fællesforetagenderne bør gennemføres ved hjælp af en struktur og efter regler, der øger
  deres virkning og effektivitet
  og sikrer
  et maksimum af administrativ
  forenkling
  for støttemodtagerne og reduktion af deres administrative byrder
  . Med henblik herpå bør hvert fællesforetagende vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2).
  For at sætte fællesforetagenderne i stand til at udføre deres opgaver og yderligere aktiviteter bør der sikres tilstrækkeligt meget og tilstrækkeligt kvalificeret personale.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne under Horisont Europa, bør være i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-forordningen.
  Fællesforetagendet
  bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. Fællesforetagenderne bør anvende den model for tilskudsaftale, som Kommissionen har udarbejdet. Med hensyn til den periode, hvor der kan gøres indsigelse mod overdragelse af ejerskabet over resultaterne, omhandlet i [artikel 36, stk. 4], i Horisont Europa-forordningen, bør varigheden af innovationscyklusserne inden for de områder, der er dækket af de
  pågældende
  fællesforetagender, tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne under Horisont Europa, bør være i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-forordningen.
  Fællesforetagendet
  bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. Fællesforetagenderne bør anvende den model for tilskudsaftale, som Kommissionen har udarbejdet. Med hensyn til den periode, hvor der kan gøres indsigelse mod overdragelse af ejerskabet over resultaterne, omhandlet i [artikel 36, stk. 4], i Horisont Europa-forordningen, bør varigheden af innovationscyklusserne inden for de områder, der er dækket af de
  pågældende
  fællesforetagender, tages i betragtning.

| (32) | Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne under Horisont Europa, bør være i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-forordningen.
  Navnlig SMV'er kan mangle ressourcer til aktivt at deltage i europæiske projekter og bør støttes af alle fællesforetagender med henblik på deltagelse i deres aktiviteter. For at tilskynde SMV'er til at deltage bør fællesforetagenderne dog afhængigt af deltagertypen kunne anvende forskellige godtgørelsessatser for EU-finansiering inden for en aktion. Godtgørelsessatserne bør anføres i arbejdsprogrammet. Fællesforetagenderne
  bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. Fællesforetagenderne bør anvende den model for tilskudsaftale, som Kommissionen har udarbejdet. Med hensyn til den periode, hvor der kan gøres indsigelse mod overdragelse af ejerskabet over resultaterne, omhandlet i [artikel 36, stk. 4], i Horisont Europa-forordningen, bør varigheden af innovationscyklusserne inden for de områder, der er dækket af de
  relevante
  fællesforetagender, tages i betragtning. |
| --- | --- |

(32)

Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne under Horisont Europa, bør være i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-forordningen.
  Navnlig SMV'er kan mangle ressourcer til aktivt at deltage i europæiske projekter og bør støttes af alle fællesforetagender med henblik på deltagelse i deres aktiviteter. For at tilskynde SMV'er til at deltage bør fællesforetagenderne dog afhængigt af deltagertypen kunne anvende forskellige godtgørelsessatser for EU-finansiering inden for en aktion. Godtgørelsessatserne bør anføres i arbejdsprogrammet. Fællesforetagenderne
  bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. Fællesforetagenderne bør anvende den model for tilskudsaftale, som Kommissionen har udarbejdet. Med hensyn til den periode, hvor der kan gøres indsigelse mod overdragelse af ejerskabet over resultaterne, omhandlet i [artikel 36, stk. 4], i Horisont Europa-forordningen, bør varigheden af innovationscyklusserne inden for de områder, der er dækket af de
  relevante
  fællesforetagender, tages i betragtning.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 32 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (32a) | Eftersom mangel på færdigheder er en stor hindring for konkurrenceevnen, bør fællesforetagender aktivt bidrage til at mindske manglen på arbejdskraft med specifikke færdigheder i hele Unionen og træffe foranstaltninger til at skabe bedre balance mellem kønnene og adressere kønsaspektet, herunder inden for STEM-fag, ved at bidrage til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital og ved at iværksætte oplysningskampagner og fremme uddannelses- og formidlingsaktiviteter under inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk og vidensnetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medierne, organisationer, der repræsenterer industrien og SMV’er og andre interessenter. Fællesforetagender bør undersøge muligheder for at informere studerende, der måtte ønske at gøre karriere inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og andre områder, der vedrører fællesforetagenders operationelle aktiviteter. Fællesforetagender bør være et af de instrumenter, der anvendes til at tiltrække talenter og mindske problemet med hjerneflugt og sørge for en afbalanceret cirkulation af forskere og specialiseret ekspertise. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32a)

Eftersom mangel på færdigheder er en stor hindring for konkurrenceevnen, bør fællesforetagender aktivt bidrage til at mindske manglen på arbejdskraft med specifikke færdigheder i hele Unionen og træffe foranstaltninger til at skabe bedre balance mellem kønnene og adressere kønsaspektet, herunder inden for STEM-fag, ved at bidrage til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital og ved at iværksætte oplysningskampagner og fremme uddannelses- og formidlingsaktiviteter under inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk og vidensnetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medierne, organisationer, der repræsenterer industrien og SMV’er og andre interessenter. Fællesforetagender bør undersøge muligheder for at informere studerende, der måtte ønske at gøre karriere inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og andre områder, der vedrører fællesforetagenders operationelle aktiviteter. Fællesforetagender bør være et af de instrumenter, der anvendes til at tiltrække talenter og mindske problemet med hjerneflugt og sørge for en afbalanceret cirkulation af forskere og specialiseret ekspertise.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Et af fællesforetagendernes
  vigtigste formål er at fremme Unionens økonomiske kapacitet og navnlig dens videnskabelige og teknologiske suverænitet. Genopretningen efter pandemien fremhæver endvidere behovet for at investere i centrale teknologier som f.eks. 5G, kunstig intelligens, cloudteknologi, cybersikkerhed og grøn teknologi
  og
  for at udnytte disse teknologier i Unionen. De resultater, der skabes af alle deltagere, vil spille en vigtig rolle i denne henseende, og alle deltagere vil få gavn af EU-finansieringen gennem de resultater, der genereres i projektet, og adgangsrettighederne hertil, selv de deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. For at beskytte Unionens interesser bør fællesforetagenders ret til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultater eller udstedelse af en eksklusivlicens vedrørende resultater også finde anvendelse på deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. Ved udøvelsen af denne ret til at gøre indsigelse bør fællesforetagendet finde en rimelig balance mellem Unionens interesser og beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder til resultaterne tilhørende deltagere uden finansiering i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet der tages hensyn til, at disse deltagere ikke modtog EU-støtte til den foranstaltning, som resultaterne blev genereret fra. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Et af fællesforetagendernes
  vigtigste formål er at fremme Unionens økonomiske kapacitet og navnlig dens videnskabelige og teknologiske suverænitet. Genopretningen efter pandemien fremhæver endvidere behovet for at investere i centrale teknologier som f.eks. 5G, kunstig intelligens, cloudteknologi, cybersikkerhed og grøn teknologi
  og
  for at udnytte disse teknologier i Unionen. De resultater, der skabes af alle deltagere, vil spille en vigtig rolle i denne henseende, og alle deltagere vil få gavn af EU-finansieringen gennem de resultater, der genereres i projektet, og adgangsrettighederne hertil, selv de deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. For at beskytte Unionens interesser bør fællesforetagenders ret til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultater eller udstedelse af en eksklusivlicens vedrørende resultater også finde anvendelse på deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. Ved udøvelsen af denne ret til at gøre indsigelse bør fællesforetagendet finde en rimelig balance mellem Unionens interesser og beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder til resultaterne tilhørende deltagere uden finansiering i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet der tages hensyn til, at disse deltagere ikke modtog EU-støtte til den foranstaltning, som resultaterne blev genereret fra.

| (33) | Fællesforetagendernes
  vigtigste formål er
  blandt andet
  at fremme Unionens økonomiske kapacitet og navnlig dens
  industrielle,
  videnskabelige og teknologiske suverænitet
  og klimaneutralitet og at opbygge en mere bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi gennem videnskabelig, digital og teknologisk innovation
  . Genopretningen efter pandemien fremhæver endvidere behovet for at investere i 
  nødvendig infrastruktur og
  centrale teknologier som f.eks.
  nye kommunikationsteknologier,
  5G
  og 6G
  , kunstig intelligens, cloudteknologi, cybersikkerhed og grøn teknologi
  samt
  for at udnytte
  , implementere og kommercialisere
  disse teknologier i Unionen
  . Fællesforetagenderne bør bidrage til at fremme åben videnskab i overensstemmelse med principperne i artikel 14 og 39 i Horisont Europa-forordningen, hvori det hedder, at adgang til forskningsdata bør være »så åben som mulig, så lukket som nødvendigt« under hensyntagen til modtagernes legitime interesser
  . De resultater, der skabes af alle deltagere, vil spille en vigtig rolle i denne henseende, og alle deltagere vil få gavn af EU-finansieringen gennem de resultater, der genereres i projektet, og adgangsrettighederne hertil, selv de deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. For at beskytte Unionens interesser bør fællesforetagenders ret til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultater eller udstedelse af en eksklusivlicens vedrørende resultater også finde anvendelse på deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. Ved udøvelsen af denne ret til at gøre indsigelse bør fællesforetagendet finde en rimelig balance mellem Unionens interesser og beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder til resultaterne tilhørende deltagere uden finansiering i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet der tages hensyn til, at disse deltagere ikke modtog EU-støtte til den foranstaltning, som resultaterne blev genereret fra. |
| --- | --- |

(33)

Fællesforetagendernes
  vigtigste formål er
  blandt andet
  at fremme Unionens økonomiske kapacitet og navnlig dens
  industrielle,
  videnskabelige og teknologiske suverænitet
  og klimaneutralitet og at opbygge en mere bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi gennem videnskabelig, digital og teknologisk innovation
  . Genopretningen efter pandemien fremhæver endvidere behovet for at investere i 
  nødvendig infrastruktur og
  centrale teknologier som f.eks.
  nye kommunikationsteknologier,
  5G
  og 6G
  , kunstig intelligens, cloudteknologi, cybersikkerhed og grøn teknologi
  samt
  for at udnytte
  , implementere og kommercialisere
  disse teknologier i Unionen
  . Fællesforetagenderne bør bidrage til at fremme åben videnskab i overensstemmelse med principperne i artikel 14 og 39 i Horisont Europa-forordningen, hvori det hedder, at adgang til forskningsdata bør være »så åben som mulig, så lukket som nødvendigt« under hensyntagen til modtagernes legitime interesser
  . De resultater, der skabes af alle deltagere, vil spille en vigtig rolle i denne henseende, og alle deltagere vil få gavn af EU-finansieringen gennem de resultater, der genereres i projektet, og adgangsrettighederne hertil, selv de deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. For at beskytte Unionens interesser bør fællesforetagenders ret til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultater eller udstedelse af en eksklusivlicens vedrørende resultater også finde anvendelse på deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. Ved udøvelsen af denne ret til at gøre indsigelse bør fællesforetagendet finde en rimelig balance mellem Unionens interesser og beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder til resultaterne tilhørende deltagere uden finansiering i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet der tages hensyn til, at disse deltagere ikke modtog EU-støtte til den foranstaltning, som resultaterne blev genereret fra.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | I henhold til Horisont Europa-forordningens [artikel 8, stk. 2, litra c)], bør fællesforetagender have en klar livscyklustilgang. For at sikre en passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser bør der oprettes fællesforetagender for en periode, der udløber den 31. december 2031, så de kan udøve deres ansvar med hensyn til gennemførelsen af tilskud, indtil de sidste iværksatte indirekte aktioner er blevet afsluttet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

I henhold til Horisont Europa-forordningens [artikel 8, stk. 2, litra c)], bør fællesforetagender have en klar livscyklustilgang. For at sikre en passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser bør der oprettes fællesforetagender for en periode, der udløber den 31. december 2031, så de kan udøve deres ansvar med hensyn til gennemførelsen af tilskud, indtil de sidste iværksatte indirekte aktioner er blevet afsluttet.

| (38) | Fællesforetagenderne bør finansieres af EU-programmerne under FFR og, hvis det er relevant, af Next Generation EU.
  I henhold til Horisont Europa-forordningens [artikel 8, stk. 2, litra c)], bør fællesforetagender have en klar livscyklustilgang. For at sikre en passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser bør der oprettes fællesforetagender for en periode, der udløber den 31. december 2031, så de kan udøve deres ansvar med hensyn til gennemførelsen af tilskud, indtil de sidste iværksatte indirekte aktioner er blevet afsluttet. |
| --- | --- |

(38)

Fællesforetagenderne bør finansieres af EU-programmerne under FFR og, hvis det er relevant, af Next Generation EU.
  I henhold til Horisont Europa-forordningens [artikel 8, stk. 2, litra c)], bør fællesforetagender have en klar livscyklustilgang. For at sikre en passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser bør der oprettes fællesforetagender for en periode, der udløber den 31. december 2031, så de kan udøve deres ansvar med hensyn til gennemførelsen af tilskud, indtil de sidste iværksatte indirekte aktioner er blevet afsluttet.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 38 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (38a) | Fællesforetagendet og dets organer og personale bør undgå enhver interessekonflikt ved gennemførelsen af deres aktiviteter. Bestyrelsen og de administrerende direktører bør vedtage regler for forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter. Det videnskabelige udvalg bør offentliggøre og ajourføre en erklæring om alle sine erhvervsaktiviteter, økonomiske interesser og interessekonflikter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38a)

Fællesforetagendet og dets organer og personale bør undgå enhver interessekonflikt ved gennemførelsen af deres aktiviteter. Bestyrelsen og de administrerende direktører bør vedtage regler for forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter. Det videnskabelige udvalg bør offentliggøre og ajourføre en erklæring om alle sine erhvervsaktiviteter, økonomiske interesser og interessekonflikter.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Inden for rammerne af
  Europa-Kommissionens
  prioritet om »En europæisk grøn pagt« (3), der støttes af Unionens reviderede bioøkonomistrategi (4), EU's biodiversitetsstrategi (5), meddelelsen »En ren planet for alle« (6), handlingsplanen for den cirkulære økonomi
  og

   (7) den nye fra jord til bord-meddelelse (8), bør den europæiske biobaserede sektor, herunder SMV'er, regioner og primærproducenter, blive mere klimaneutral, mere cirkulær og mere bæredygtig, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Et stærkt, ressourceeffektivt og konkurrencedygtigt biobaseret innovationsøkosystem kan mindske afhængigheden af og fremskynde udskiftningen af ikkevedvarende fossile råstoffer og mineralressourcer. Det kan udvikle vedvarende biobaserede produkter, materialer, processer og næringsstoffer fra affald og biomasse gennem bæredygtighed og cirkulær innovation. Et sådant økosystem kan også skabe værdi fra lokale råmaterialer — herunder affald, restprodukter og sidestrømme — og derved skabe arbejdspladser, økonomisk vækst og udvikling i hele Unionen, ikke kun i byområder, men også i landdistrikter og kystområder, hvor der produceres biomasse, og som ofte er perifere regioner, der sjældent drager fordel af den industrielle udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Inden for rammerne af
  Europa-Kommissionens
  prioritet om »En europæisk grøn pagt« (3), der støttes af Unionens reviderede bioøkonomistrategi (4), EU's biodiversitetsstrategi (5), meddelelsen »En ren planet for alle« (6), handlingsplanen for den cirkulære økonomi
  og

   (7) den nye fra jord til bord-meddelelse (8), bør den europæiske biobaserede sektor, herunder SMV'er, regioner og primærproducenter, blive mere klimaneutral, mere cirkulær og mere bæredygtig, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Et stærkt, ressourceeffektivt og konkurrencedygtigt biobaseret innovationsøkosystem kan mindske afhængigheden af og fremskynde udskiftningen af ikkevedvarende fossile råstoffer og mineralressourcer. Det kan udvikle vedvarende biobaserede produkter, materialer, processer og næringsstoffer fra affald og biomasse gennem bæredygtighed og cirkulær innovation. Et sådant økosystem kan også skabe værdi fra lokale råmaterialer — herunder affald, restprodukter og sidestrømme — og derved skabe arbejdspladser, økonomisk vækst og udvikling i hele Unionen, ikke kun i byområder, men også i landdistrikter og kystområder, hvor der produceres biomasse, og som ofte er perifere regioner, der sjældent drager fordel af den industrielle udvikling.

| (39) | Inden for rammerne af
  Kommissionens
  prioritet om »En europæisk grøn pagt« (3), der støttes af Unionens reviderede bioøkonomistrategi (4), EU's biodiversitetsstrategi (5), meddelelsen »En ren planet for alle« (6), handlingsplanen for den cirkulære økonomi (7), den nye fra jord til bord-meddelelse (8)

  og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling
  bør den europæiske biobaserede sektor, herunder SMV'er
  og nystartede virksomheder
  , regioner og primærproducenter, blive mere klimaneutral, mere cirkulær og mere bæredygtig, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Et stærkt, ressourceeffektivt og konkurrencedygtigt biobaseret innovationsøkosystem kan mindske afhængigheden af og fremskynde udskiftningen af ikkevedvarende fossile råstoffer og mineralressourcer. Det kan udvikle vedvarende biobaserede produkter, materialer, processer og næringsstoffer fra affald og biomasse gennem bæredygtighed og cirkulær innovation. Et sådant økosystem kan også skabe værdi fra lokale råmaterialer — herunder affald, restprodukter og sidestrømme — og derved skabe arbejdspladser, økonomisk
  og social
  vækst og udvikling i hele Unionen, ikke kun i byområder, men også i landdistrikter og kystområder, hvor der produceres biomasse, og som ofte er perifere regioner, der sjældent drager fordel af den industrielle
  , økonomiske og sociale
  udvikling.
  Det kan også bidrage til at finde frem til løsninger, der anvender teknologier og tiltag til negative emissioner. |
| --- | --- |

(39)

Inden for rammerne af
  Kommissionens
  prioritet om »En europæisk grøn pagt« (3), der støttes af Unionens reviderede bioøkonomistrategi (4), EU's biodiversitetsstrategi (5), meddelelsen »En ren planet for alle« (6), handlingsplanen for den cirkulære økonomi (7), den nye fra jord til bord-meddelelse (8)

  og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling
  bør den europæiske biobaserede sektor, herunder SMV'er
  og nystartede virksomheder
  , regioner og primærproducenter, blive mere klimaneutral, mere cirkulær og mere bæredygtig, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Et stærkt, ressourceeffektivt og konkurrencedygtigt biobaseret innovationsøkosystem kan mindske afhængigheden af og fremskynde udskiftningen af ikkevedvarende fossile råstoffer og mineralressourcer. Det kan udvikle vedvarende biobaserede produkter, materialer, processer og næringsstoffer fra affald og biomasse gennem bæredygtighed og cirkulær innovation. Et sådant økosystem kan også skabe værdi fra lokale råmaterialer — herunder affald, restprodukter og sidestrømme — og derved skabe arbejdspladser, økonomisk
  og social
  vækst og udvikling i hele Unionen, ikke kun i byområder, men også i landdistrikter og kystområder, hvor der produceres biomasse, og som ofte er perifere regioner, der sjældent drager fordel af den industrielle
  , økonomiske og sociale
  udvikling.
  Det kan også bidrage til at finde frem til løsninger, der anvender teknologier og tiltag til negative emissioner.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Fællesforetagendet for biobaserede industrier, som blev oprettet under Horisont 2020, har fokuseret på bæredygtig ressourceanvendelse, navnlig i ressourcekrævende sektorer med stor indvirkning, såsom landbrug, tekstilproduktion og byggeri, navnlig med sigte på lokale operatører, producenter, anlæg og fabrikker. Fællesforetagendets foreløbige evaluering, som blev offentliggjort i oktober 2017, omfattede et stærkt sæt af 34 anbefalinger, der afspejles i udformningen af fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa, der oprettes ved denne forordning. Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa er ikke en direkte fortsættelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier, men et program, der bygger på forgængerens resultater og afhjælper dens mangler. I overensstemmelse med anbefalingerne bør fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa inddrage en bredere vifte af interessenter, herunder den primære sektor (landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer. For at opfylde sine målsætninger bør det kun finansiere projekter, der overholder principperne om cirkularitet, bæredygtighed og planetens grænser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Fællesforetagendet for biobaserede industrier, som blev oprettet under Horisont 2020, har fokuseret på bæredygtig ressourceanvendelse, navnlig i ressourcekrævende sektorer med stor indvirkning, såsom landbrug, tekstilproduktion og byggeri, navnlig med sigte på lokale operatører, producenter, anlæg og fabrikker. Fællesforetagendets foreløbige evaluering, som blev offentliggjort i oktober 2017, omfattede et stærkt sæt af 34 anbefalinger, der afspejles i udformningen af fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa, der oprettes ved denne forordning. Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa er ikke en direkte fortsættelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier, men et program, der bygger på forgængerens resultater og afhjælper dens mangler. I overensstemmelse med anbefalingerne bør fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa inddrage en bredere vifte af interessenter, herunder den primære sektor (landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer. For at opfylde sine målsætninger bør det kun finansiere projekter, der overholder principperne om cirkularitet, bæredygtighed og planetens grænser.

| (40) | Fællesforetagendet for biobaserede industrier, som blev oprettet under Horisont 2020, har fokuseret på bæredygtig ressourceanvendelse, navnlig i ressourcekrævende sektorer med stor indvirkning, såsom landbrug, tekstilproduktion og byggeri, navnlig med sigte på lokale operatører, producenter, anlæg og fabrikker. Fællesforetagendets foreløbige evaluering, som blev offentliggjort i oktober 2017, omfattede et stærkt sæt af 34 anbefalinger, der afspejles i udformningen af fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa, der oprettes ved denne forordning. Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa er ikke en direkte fortsættelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier, men et program, der bygger på forgængerens resultater og afhjælper dens mangler. I overensstemmelse med anbefalingerne bør fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa inddrage en bredere vifte af interessenter, herunder den primære sektor (
  på tværs af teknologier,
  landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer
  og endvidere repræsentanter fra civilsamfundsorganisationer. Det bør navnlig sikre åbenhed over for mindre aktører
  . For at opfylde sine målsætninger bør det kun finansiere projekter, der overholder principperne om cirkularitet, bæredygtighed og planetens grænser
  , og afbøde deres potentielle sociale og miljømæssige virkninger
  . |
| --- | --- |

(40)

Fællesforetagendet for biobaserede industrier, som blev oprettet under Horisont 2020, har fokuseret på bæredygtig ressourceanvendelse, navnlig i ressourcekrævende sektorer med stor indvirkning, såsom landbrug, tekstilproduktion og byggeri, navnlig med sigte på lokale operatører, producenter, anlæg og fabrikker. Fællesforetagendets foreløbige evaluering, som blev offentliggjort i oktober 2017, omfattede et stærkt sæt af 34 anbefalinger, der afspejles i udformningen af fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa, der oprettes ved denne forordning. Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa er ikke en direkte fortsættelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier, men et program, der bygger på forgængerens resultater og afhjælper dens mangler. I overensstemmelse med anbefalingerne bør fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa inddrage en bredere vifte af interessenter, herunder den primære sektor (
  på tværs af teknologier,
  landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer
  og endvidere repræsentanter fra civilsamfundsorganisationer. Det bør navnlig sikre åbenhed over for mindre aktører
  . For at opfylde sine målsætninger bør det kun finansiere projekter, der overholder principperne om cirkularitet, bæredygtighed og planetens grænser
  , og afbøde deres potentielle sociale og miljømæssige virkninger
  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa bør nedsætte udbredelsesgrupper, der skal fungere som rådgivende organer og deltage aktivt bør deltage i de strategiske drøftelser, som fastsætter dagsordenen for partnerskabet. Det er afgørende, at disse rådgivende organer inddrages i forvaltningsstrukturen for at sikre bredere deltagelse og større private investeringer i den cirkulære biobaserede sektor. Udbredelsesgrupperne bør navnlig yde støtte til de strategiske bestyrelsesmøder, hvor industriledere og repræsentanter for interessenter mødes med højtstående repræsentanter for Kommissionen og den permanente bestyrelse for at drøfte og fastlægge partnerskabets strategiske retning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa bør nedsætte udbredelsesgrupper, der skal fungere som rådgivende organer og deltage aktivt bør deltage i de strategiske drøftelser, som fastsætter dagsordenen for partnerskabet. Det er afgørende, at disse rådgivende organer inddrages i forvaltningsstrukturen for at sikre bredere deltagelse og større private investeringer i den cirkulære biobaserede sektor. Udbredelsesgrupperne bør navnlig yde støtte til de strategiske bestyrelsesmøder, hvor industriledere og repræsentanter for interessenter mødes med højtstående repræsentanter for Kommissionen og den permanente bestyrelse for at drøfte og fastlægge partnerskabets strategiske retning.

| (41) | Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa bør nedsætte udbredelsesgrupper, der skal fungere som rådgivende organer og deltage aktivt bør deltage i de strategiske drøftelser, som fastsætter dagsordenen for partnerskabet. Det er afgørende, at disse rådgivende organer inddrages i forvaltningsstrukturen for at sikre bredere deltagelse og større private investeringer i den cirkulære biobaserede sektor. Udbredelsesgrupperne bør navnlig yde støtte til de strategiske bestyrelsesmøder, hvor industriledere og repræsentanter for interessenter mødes med højtstående repræsentanter for Kommissionen og den permanente bestyrelse for at drøfte og fastlægge partnerskabets strategiske retning
  og sikre dets miljømæssige og sociale bæredygtighed
  . |
| --- | --- |

(41)

Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa bør nedsætte udbredelsesgrupper, der skal fungere som rådgivende organer og deltage aktivt bør deltage i de strategiske drøftelser, som fastsætter dagsordenen for partnerskabet. Det er afgørende, at disse rådgivende organer inddrages i forvaltningsstrukturen for at sikre bredere deltagelse og større private investeringer i den cirkulære biobaserede sektor. Udbredelsesgrupperne bør navnlig yde støtte til de strategiske bestyrelsesmøder, hvor industriledere og repræsentanter for interessenter mødes med højtstående repræsentanter for Kommissionen og den permanente bestyrelse for at drøfte og fastlægge partnerskabets strategiske retning
  og sikre dets miljømæssige og sociale bæredygtighed
  .

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | Hovedformålet med fællesforetagendet for ren luftfart bør være at bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå den europæiske grønne
  pagts ambitiøse mål om afbødning af miljøvirkningerne
  , dvs. en reduktion af emissionerne på 55 % inden 2030 sammenlignet med 1990-niveauet, og klimaneutralitet senest i 2050. Denne målsætning kan kun opfyldes ved at fremskynde og optimere forsknings- og innovationsprocesserne inden for luftfart og ved at forbedre
  EU's
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne. Fællesforetagendet for ren luftfart bør også sikre, at renere luftfart forbliver sikker og effektiv med hensyn til lufttransport af passagerer og gods. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

Hovedformålet med fællesforetagendet for ren luftfart bør være at bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå den europæiske grønne
  pagts ambitiøse mål om afbødning af miljøvirkningerne
  , dvs. en reduktion af emissionerne på 55 % inden 2030 sammenlignet med 1990-niveauet, og klimaneutralitet senest i 2050. Denne målsætning kan kun opfyldes ved at fremskynde og optimere forsknings- og innovationsprocesserne inden for luftfart og ved at forbedre
  EU's
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne. Fællesforetagendet for ren luftfart bør også sikre, at renere luftfart forbliver sikker og effektiv med hensyn til lufttransport af passagerer og gods.

| (42) | Hovedformålet med fællesforetagendet for ren luftfart bør være at bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå
  de ambitiøse mål om afbødning af miljøvirkningerne i
  den europæiske grønne
  pagt og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119

   (1a)

  (»den europæiske klimalov«)
  , dvs. en reduktion af emissionerne på 55 % inden 2030 sammenlignet med 1990-niveauet, og klimaneutralitet senest i 2050
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  . Denne målsætning kan kun opfyldes ved at fremskynde og optimere forsknings- og innovationsprocesserne inden for luftfart og ved at forbedre
  Unionens
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne. Fællesforetagendet for ren luftfart bør også sikre, at renere luftfart forbliver sikker og effektiv med hensyn til lufttransport af passagerer og gods. |
| --- | --- |

(42)

Hovedformålet med fællesforetagendet for ren luftfart bør være at bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå
  de ambitiøse mål om afbødning af miljøvirkningerne i
  den europæiske grønne
  pagt og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119

   (1a)

  (»den europæiske klimalov«)
  , dvs. en reduktion af emissionerne på 55 % inden 2030 sammenlignet med 1990-niveauet, og klimaneutralitet senest i 2050
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  . Denne målsætning kan kun opfyldes ved at fremskynde og optimere forsknings- og innovationsprocesserne inden for luftfart og ved at forbedre
  Unionens
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne. Fællesforetagendet for ren luftfart bør også sikre, at renere luftfart forbliver sikker og effektiv med hensyn til lufttransport af passagerer og gods.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 44 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (44a) | Ren og bæredygtig luftfart, som står over for betydelige udfordringer på grund af covid-19-pandemien, er blevet anerkendt som en væsentlig faktor i Unionens succes i en særdeles konkurrencepræget verden. Fællesforetagendet for ren luftfart kan udvide støttebasen for luftfartsforskning på forskellige måder. Det kan hjælpe med at importere ny viden, nye løsninger og innovationspotentiale ved at finde idéer i andre videnskaber og sektorer. Det kan også sætte studerende i stand til at bidrage i et industrielt miljø, navnlig i SMV'er. Vellykket samarbejde mellem fællesforetagender og højere læreanstalter kan føre til sponsorerede forskningskontrakter, finansierede samarbejdsprojekter, praktikforløb for studerende, fælles specialiserede faciliteter, programmer for datterselskaber i industrien, tilskud, præmier og priser, der motiverer den akademiske verden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44a)

Ren og bæredygtig luftfart, som står over for betydelige udfordringer på grund af covid-19-pandemien, er blevet anerkendt som en væsentlig faktor i Unionens succes i en særdeles konkurrencepræget verden. Fællesforetagendet for ren luftfart kan udvide støttebasen for luftfartsforskning på forskellige måder. Det kan hjælpe med at importere ny viden, nye løsninger og innovationspotentiale ved at finde idéer i andre videnskaber og sektorer. Det kan også sætte studerende i stand til at bidrage i et industrielt miljø, navnlig i SMV'er. Vellykket samarbejde mellem fællesforetagender og højere læreanstalter kan føre til sponsorerede forskningskontrakter, finansierede samarbejdsprojekter, praktikforløb for studerende, fælles specialiserede faciliteter, programmer for datterselskaber i industrien, tilskud, præmier og priser, der motiverer den akademiske verden.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Europas udfordring er, at det skal spille en ledende rolle i internaliseringen af de samfundsmæssige omkostninger ved drivhusgasemissioner i luftfartsforretningsmodellen og samtidig fortsætte med at sikre lige vilkår for europæiske produkter på det globale marked. Fællesforetagendet for ren luftfart bør derfor støtte de europæiske repræsentanter i den internationale standardisering og den internationale lovgivningsindsats. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Europas udfordring er, at det skal spille en ledende rolle i internaliseringen af de samfundsmæssige omkostninger ved drivhusgasemissioner i luftfartsforretningsmodellen og samtidig fortsætte med at sikre lige vilkår for europæiske produkter på det globale marked. Fællesforetagendet for ren luftfart bør derfor støtte de europæiske repræsentanter i den internationale standardisering og den internationale lovgivningsindsats.

| (47) | Europas udfordring er, at det skal spille en
  global
  ledende rolle i internaliseringen af de samfundsmæssige omkostninger ved drivhusgasemissioner
  og konsekvenser for miljøet
  i luftfartsforretningsmodellen og samtidig fortsætte med at sikre lige vilkår for europæiske produkter
  og tjenester
  på det globale marked
  samt retten til konnektivitet og sektorens konkurrenceevne
  . Fællesforetagendet for ren luftfart bør derfor støtte de europæiske repræsentanter i den internationale standardisering og den internationale lovgivningsindsats. |
| --- | --- |

(47)

Europas udfordring er, at det skal spille en
  global
  ledende rolle i internaliseringen af de samfundsmæssige omkostninger ved drivhusgasemissioner
  og konsekvenser for miljøet
  i luftfartsforretningsmodellen og samtidig fortsætte med at sikre lige vilkår for europæiske produkter
  og tjenester
  på det globale marked
  samt retten til konnektivitet og sektorens konkurrenceevne
  . Fællesforetagendet for ren luftfart bør derfor støtte de europæiske repræsentanter i den internationale standardisering og den internationale lovgivningsindsats.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Interessen for brint har udviklet sig dramatisk i de seneste fem år, og alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret Parisaftalen (COP21). Ved udgangen af 2019 fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050. De prioriterede områder omfatter ren brint, brændselsceller, andre alternative brændstoffer
  og
  energilagring. Brint er fremtrædende i meddelelsen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« og meddelelsen »En EU-strategi for integration af energisystemet« fra juli 2020 samt for lanceringen af den europæiske Clean Hydrogen Alliance, der samler alle interessenter med henblik på at identificere teknologiske behov, investeringsmuligheder og lovgivningsmæssige hindringer med henblik på at opbygge et økosystem for ren brint i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Interessen for brint har udviklet sig dramatisk i de seneste fem år, og alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret Parisaftalen (COP21). Ved udgangen af 2019 fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050. De prioriterede områder omfatter ren brint, brændselsceller, andre alternative brændstoffer
  og
  energilagring. Brint er fremtrædende i meddelelsen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« og meddelelsen »En EU-strategi for integration af energisystemet« fra juli 2020 samt for lanceringen af den europæiske Clean Hydrogen Alliance, der samler alle interessenter med henblik på at identificere teknologiske behov, investeringsmuligheder og lovgivningsmæssige hindringer med henblik på at opbygge et økosystem for ren brint i Unionen.

| (48) | Interessen for brint har udviklet sig dramatisk i de seneste fem år, og alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret Parisaftalen (COP21). Ved udgangen af 2019 fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser
  senest
  i 2050. De prioriterede områder omfatter ren brint, brændselsceller, andre alternative brændstoffer, energilagring og
  teknologier til negative emissioner
  . Brint er fremtrædende i meddelelsen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« og meddelelsen »En EU-strategi for integration af energisystemet« fra juli 2020
  og i Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint

   (1a) samt for lanceringen af den europæiske Clean Hydrogen Alliance, der samler alle interessenter med henblik på at identificere teknologiske
  , forsknings- og infrastrukturmæssige
  behov, investeringsmuligheder og lovgivningsmæssige
  samt økonomiske
  hindringer med henblik på at opbygge et økosystem for ren brint i Unionen. |
| --- | --- |

(48)

Interessen for brint har udviklet sig dramatisk i de seneste fem år, og alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret Parisaftalen (COP21). Ved udgangen af 2019 fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser
  senest
  i 2050. De prioriterede områder omfatter ren brint, brændselsceller, andre alternative brændstoffer, energilagring og
  teknologier til negative emissioner
  . Brint er fremtrædende i meddelelsen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« og meddelelsen »En EU-strategi for integration af energisystemet« fra juli 2020
  og i Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint

   (1a) samt for lanceringen af den europæiske Clean Hydrogen Alliance, der samler alle interessenter med henblik på at identificere teknologiske
  , forsknings- og infrastrukturmæssige
  behov, investeringsmuligheder og lovgivningsmæssige
  samt økonomiske
  hindringer med henblik på at opbygge et økosystem for ren brint i Unionen.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Der er siden 2008 blevet ydet støtte til særlige forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende brintanvendelser, hovedsagelig gennem fællesforetagenderne for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB og fællesforetagendet BCB 2) under RP7 og Horisont 2020 samt traditionelle samarbejdsprojekter, der dækker alle faser/områder af brintværdikæden. Fællesforetagendet for ren brint bør styrke og integrere Unionens videnskabelige kapacitet for at fremskynde udviklingen og forbedringen af avancerede anvendelser af rent hydrogen, der er klar til markedet, på tværs af slutanvendelser på områderne for energi, transport, byggeri og anlæg samt i industrien. Dette vil kun være muligt, hvis det kombineres med en styrkelse af konkurrenceevnen i Unionens værdikæde for ren brint, navnlig SMV'er. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Der er siden 2008 blevet ydet støtte til særlige forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende brintanvendelser, hovedsagelig gennem fællesforetagenderne for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB og fællesforetagendet BCB 2) under RP7 og Horisont 2020 samt traditionelle samarbejdsprojekter, der dækker alle faser/områder af brintværdikæden. Fællesforetagendet for ren brint bør styrke og integrere Unionens videnskabelige kapacitet for at fremskynde udviklingen og forbedringen af avancerede anvendelser af rent hydrogen, der er klar til markedet, på tværs af slutanvendelser på områderne for energi, transport, byggeri og anlæg samt i industrien. Dette vil kun være muligt, hvis det kombineres med en styrkelse af konkurrenceevnen i Unionens værdikæde for ren brint, navnlig SMV'er.

| (49) | Der er siden 2008 blevet ydet støtte til særlige forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende brintanvendelser, hovedsagelig gennem fællesforetagenderne for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB og fællesforetagendet BCB 2) under RP7 og Horisont 2020 samt traditionelle samarbejdsprojekter, der dækker alle faser/områder af brintværdikæden. Fællesforetagendet for ren brint bør styrke og integrere Unionens videnskabelige kapacitet for at fremskynde udviklingen og forbedringen af avancerede anvendelser af rent hydrogen, der er klar til markedet, på tværs af slutanvendelser på områderne for energi,
  flyfart, maritim
  transport
  og tung vejtransport
  , byggeri og anlæg samt i industrien. Dette vil kun være muligt, hvis det kombineres med en styrkelse af konkurrenceevnen i Unionens værdikæde for ren brint, navnlig SMV'er
  og nystartede virksomheder
  . |
| --- | --- |

(49)

Der er siden 2008 blevet ydet støtte til særlige forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende brintanvendelser, hovedsagelig gennem fællesforetagenderne for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB og fællesforetagendet BCB 2) under RP7 og Horisont 2020 samt traditionelle samarbejdsprojekter, der dækker alle faser/områder af brintværdikæden. Fællesforetagendet for ren brint bør styrke og integrere Unionens videnskabelige kapacitet for at fremskynde udviklingen og forbedringen af avancerede anvendelser af rent hydrogen, der er klar til markedet, på tværs af slutanvendelser på områderne for energi,
  flyfart, maritim
  transport
  og tung vejtransport
  , byggeri og anlæg samt i industrien. Dette vil kun være muligt, hvis det kombineres med en styrkelse af konkurrenceevnen i Unionens værdikæde for ren brint, navnlig SMV'er
  og nystartede virksomheder
  .

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | Da brint kan anvendes som brændstof, som energibærer og til energilagring, er det afgørende, at partnerskabet om ren brint etablerer et struktureret samarbejde med mange andre Horisont Europa-partnerskaber, navnlig med henblik på slutanvendelse Partnerskabet om ren brint bør navnlig interagere med partnerskaber inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og rent stål. Med henblik herpå bør der oprettes en struktur, der rapporterer til bestyrelsen, for at sikre samarbejdet og synergierne mellem disse partnerskaber inden for brint. Initiativet om ren brint vil være det eneste partnerskab, der fokuserer på teknologier til produktion af brint. Samarbejdet med slutanvendelsespartnerskaber bør navnlig fokusere på demonstration af teknologien og fælles fastlæggelse af specifikationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

Da brint kan anvendes som brændstof, som energibærer og til energilagring, er det afgørende, at partnerskabet om ren brint etablerer et struktureret samarbejde med mange andre Horisont Europa-partnerskaber, navnlig med henblik på slutanvendelse Partnerskabet om ren brint bør navnlig interagere med partnerskaber inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og rent stål. Med henblik herpå bør der oprettes en struktur, der rapporterer til bestyrelsen, for at sikre samarbejdet og synergierne mellem disse partnerskaber inden for brint. Initiativet om ren brint vil være det eneste partnerskab, der fokuserer på teknologier til produktion af brint. Samarbejdet med slutanvendelsespartnerskaber bør navnlig fokusere på demonstration af teknologien og fælles fastlæggelse af specifikationer.

| (51) | Da brint kan anvendes som brændstof, som energibærer og til energilagring, er det afgørende, at partnerskabet om ren brint etablerer et struktureret samarbejde med mange andre Horisont Europa-partnerskaber, navnlig med henblik på slutanvendelse
  , og er involveret i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.
  Partnerskabet om ren brint bør navnlig interagere
  og udvikle synergier
  med partnerskaber inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og rent stål. Med henblik herpå bør der oprettes en struktur, der rapporterer til bestyrelsen, for at sikre samarbejdet og synergierne mellem disse partnerskaber inden for brint. Initiativet om ren brint vil være det eneste partnerskab, der fokuserer på teknologier
  og infrastruktur
  til produktion af brint. Samarbejdet med slutanvendelsespartnerskaber bør navnlig fokusere på demonstration af teknologien og fælles fastlæggelse af specifikationer. |
| --- | --- |

(51)

Da brint kan anvendes som brændstof, som energibærer og til energilagring, er det afgørende, at partnerskabet om ren brint etablerer et struktureret samarbejde med mange andre Horisont Europa-partnerskaber, navnlig med henblik på slutanvendelse
  , og er involveret i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.
  Partnerskabet om ren brint bør navnlig interagere
  og udvikle synergier
  med partnerskaber inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og rent stål. Med henblik herpå bør der oprettes en struktur, der rapporterer til bestyrelsen, for at sikre samarbejdet og synergierne mellem disse partnerskaber inden for brint. Initiativet om ren brint vil være det eneste partnerskab, der fokuserer på teknologier
  og infrastruktur
  til produktion af brint. Samarbejdet med slutanvendelsespartnerskaber bør navnlig fokusere på demonstration af teknologien og fælles fastlæggelse af specifikationer.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | Den europæiske grønne pagt sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. De prioriterede områder omfatter fremskyndelse af overgangen til bæredygtig og intelligent mobilitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

Den europæiske grønne pagt sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. De prioriterede områder omfatter fremskyndelse af overgangen til bæredygtig og intelligent mobilitet.

| (53) | Den europæiske grønne pagt sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne,
  energi- og
  ressourceeffektiv
  , bæredygtig
  og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. De prioriterede områder omfatter fremskyndelse af overgangen til bæredygtig og intelligent mobilitet. |
| --- | --- |

(53)

Den europæiske grønne pagt sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne,
  energi- og
  ressourceeffektiv
  , bæredygtig
  og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. De prioriterede områder omfatter fremskyndelse af overgangen til bæredygtig og intelligent mobilitet.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 54

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (54) | I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (22) (marts 2020) understreges det, at bæredygtige og intelligente mobilitetsindustrier, f.eks. jernbaneindustrien, har både ansvar og potentiale til at fremme den digitale og grønne omstilling, støtte Europas industrielle konkurrenceevne og forbedre konnektiviteten. Vej-, jernbane-, luft- og vandvejstransporten bør derfor alle bidrage til en reduktion af transportemissionerne på 90 % inden 2050. Det vil være en prioritet at flytte en væsentlig andel af de 75 % af landtransporten, der i dag foretages på vej, over på jernbaner og indre vandveje. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54)

I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (22) (marts 2020) understreges det, at bæredygtige og intelligente mobilitetsindustrier, f.eks. jernbaneindustrien, har både ansvar og potentiale til at fremme den digitale og grønne omstilling, støtte Europas industrielle konkurrenceevne og forbedre konnektiviteten. Vej-, jernbane-, luft- og vandvejstransporten bør derfor alle bidrage til en reduktion af transportemissionerne på 90 % inden 2050. Det vil være en prioritet at flytte en væsentlig andel af de 75 % af landtransporten, der i dag foretages på vej, over på jernbaner og indre vandveje.

| (54) | I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (22) (marts 2020)
  , herunder dens ajourførte version fra maj 2021,
  understreges det, at bæredygtige og intelligente mobilitetsindustrier, f.eks. jernbaneindustrien, har både ansvar og potentiale til at fremme den digitale og grønne omstilling, støtte Europas industrielle konkurrenceevne
  , sætte skub i genopretningen
  og forbedre konnektiviteten. Vej-, jernbane-, luft- og vandvejstransporten bør derfor alle bidrage til en reduktion af transportemissionerne på 90 % inden 2050. Det vil være en prioritet at flytte en væsentlig andel af de 75 % af landtransporten, der i dag foretages på vej, over på jernbaner og indre vandveje. |
| --- | --- |

(54)

I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (22) (marts 2020)
  , herunder dens ajourførte version fra maj 2021,
  understreges det, at bæredygtige og intelligente mobilitetsindustrier, f.eks. jernbaneindustrien, har både ansvar og potentiale til at fremme den digitale og grønne omstilling, støtte Europas industrielle konkurrenceevne
  , sætte skub i genopretningen
  og forbedre konnektiviteten. Vej-, jernbane-, luft- og vandvejstransporten bør derfor alle bidrage til en reduktion af transportemissionerne på 90 % inden 2050. Det vil være en prioritet at flytte en væsentlig andel af de 75 % af landtransporten, der i dag foretages på vej, over på jernbaner og indre vandveje.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 56

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (56) | Formålet med fællesforetagendet for Europas jernbaner bør være at levere et integreret europæisk jernbanenet med høj kapacitet ved at fjerne hindringer for interoperabilitet og tilvejebringe løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester. Dette bør udnytte det enorme potentiale for digitalisering og automatisering med henblik på at reducere jernbanernes omkostninger, øge kapaciteten og øge deres fleksibilitet og pålidelighed, og det bør baseres på en robust funktionel referencesystemarkitektur for hele sektoren, i samarbejde med Det Europæiske Jernbaneagentur. |

Kommissionens forslag

Ændring

(56)

Formålet med fællesforetagendet for Europas jernbaner bør være at levere et integreret europæisk jernbanenet med høj kapacitet ved at fjerne hindringer for interoperabilitet og tilvejebringe løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester. Dette bør udnytte det enorme potentiale for digitalisering og automatisering med henblik på at reducere jernbanernes omkostninger, øge kapaciteten og øge deres fleksibilitet og pålidelighed, og det bør baseres på en robust funktionel referencesystemarkitektur for hele sektoren, i samarbejde med Det Europæiske Jernbaneagentur.

| (56) | Formålet med fællesforetagendet for Europas jernbaner bør være at levere et integreret europæisk jernbanenet med høj kapacitet
  , der stræber efter de højeste sikkerhedsstandarder for både slutbrugere, herunder passagerer, og jernbanearbejdere,
  ved at fjerne hindringer for interoperabilitet og tilvejebringe løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester
  , herunder gennemgående billettering
  . Dette bør udnytte det enorme potentiale for digitalisering og automatisering med henblik på at reducere jernbanernes omkostninger, øge kapaciteten og øge deres fleksibilitet og pålidelighed
  , sikkerhed og inklusivitet
  , og det bør baseres på en robust funktionel referencesystemarkitektur for hele sektoren, i samarbejde med Det Europæiske Jernbaneagentur. |
| --- | --- |

(56)

Formålet med fællesforetagendet for Europas jernbaner bør være at levere et integreret europæisk jernbanenet med høj kapacitet
  , der stræber efter de højeste sikkerhedsstandarder for både slutbrugere, herunder passagerer, og jernbanearbejdere,
  ved at fjerne hindringer for interoperabilitet og tilvejebringe løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester
  , herunder gennemgående billettering
  . Dette bør udnytte det enorme potentiale for digitalisering og automatisering med henblik på at reducere jernbanernes omkostninger, øge kapaciteten og øge deres fleksibilitet og pålidelighed
  , sikkerhed og inklusivitet
  , og det bør baseres på en robust funktionel referencesystemarkitektur for hele sektoren, i samarbejde med Det Europæiske Jernbaneagentur.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 58

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (58) | Jernbanesektoren er et komplekst system med et meget tæt samspil mellem infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder (togoperatører) og deres respektive udstyr (infrastruktur og rullende materiel). Det er umuligt at levere innovation uden fælles specifikationer og strategier på tværs af jernbanesystemet. Systemsøjlen i fællesforetagendet for Europas jernbaner bør derfor sætte sektoren i stand til at anvende et fælles driftskoncept og en fælles systemarkitektur, herunder definitionen af de tjenester, funktionelle blokke og grænseflader, der udgør grundlaget for driften af jernbanesystemet. Det bør tilvejebringe den overordnede ramme, der kræves for at sikre, at forskningen er rettet mod kundekrav og operationelle behov, som er aftalt i fællesskab. Forvaltningsmodellen og beslutningsprocessen for fællesforetagendet for Europas jernbaner bør afspejle Kommissionens ledende rolle i indsatsen for at samle og integrere Europas jernbanesystem, navnlig med hensyn til hurtigt og effektivt at gennemføre det fælles driftskoncept og den fælles systemarkitektur, samtidig med at de private partnere inddrages i rådgivende og tekniske støttefunktioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(58)

Jernbanesektoren er et komplekst system med et meget tæt samspil mellem infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder (togoperatører) og deres respektive udstyr (infrastruktur og rullende materiel). Det er umuligt at levere innovation uden fælles specifikationer og strategier på tværs af jernbanesystemet. Systemsøjlen i fællesforetagendet for Europas jernbaner bør derfor sætte sektoren i stand til at anvende et fælles driftskoncept og en fælles systemarkitektur, herunder definitionen af de tjenester, funktionelle blokke og grænseflader, der udgør grundlaget for driften af jernbanesystemet. Det bør tilvejebringe den overordnede ramme, der kræves for at sikre, at forskningen er rettet mod kundekrav og operationelle behov, som er aftalt i fællesskab. Forvaltningsmodellen og beslutningsprocessen for fællesforetagendet for Europas jernbaner bør afspejle Kommissionens ledende rolle i indsatsen for at samle og integrere Europas jernbanesystem, navnlig med hensyn til hurtigt og effektivt at gennemføre det fælles driftskoncept og den fælles systemarkitektur, samtidig med at de private partnere inddrages i rådgivende og tekniske støttefunktioner.

| (58) | Jernbanesektoren er et komplekst system med et meget tæt samspil mellem infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder (togoperatører) og deres respektive
  leverandører af
  udstyr (
  f.eks.
  infrastruktur og rullende materiel). Det er umuligt at levere innovation uden fælles specifikationer og strategier på tværs af jernbanesystemet. Systemsøjlen i fællesforetagendet for Europas jernbaner bør derfor sætte sektoren i stand til at anvende et fælles driftskoncept og en fælles systemarkitektur, herunder definitionen af de tjenester, funktionelle blokke og grænseflader, der udgør grundlaget for driften af jernbanesystemet. Det bør tilvejebringe den overordnede ramme, der kræves for at sikre, at forskningen er rettet mod kundekrav og operationelle behov
  med henblik på at tilvejebringe styrkede passagerrettigheder
  , som er aftalt i fællesskab. Forvaltningsmodellen og beslutningsprocessen for fællesforetagendet for Europas jernbaner bør afspejle Kommissionens ledende rolle i indsatsen for at samle og integrere Europas jernbanesystem, navnlig med hensyn til hurtigt og effektivt at gennemføre det fælles driftskoncept og den fælles systemarkitektur, samtidig med at de private partnere inddrages i rådgivende og tekniske støttefunktioner
  , og der tages højde for slutbrugernes, herunder passagernes, og arbejdstagernes behov med specifik reference til sikkerhed og inklusivitet
  . |
| --- | --- |

(58)

Jernbanesektoren er et komplekst system med et meget tæt samspil mellem infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder (togoperatører) og deres respektive
  leverandører af
  udstyr (
  f.eks.
  infrastruktur og rullende materiel). Det er umuligt at levere innovation uden fælles specifikationer og strategier på tværs af jernbanesystemet. Systemsøjlen i fællesforetagendet for Europas jernbaner bør derfor sætte sektoren i stand til at anvende et fælles driftskoncept og en fælles systemarkitektur, herunder definitionen af de tjenester, funktionelle blokke og grænseflader, der udgør grundlaget for driften af jernbanesystemet. Det bør tilvejebringe den overordnede ramme, der kræves for at sikre, at forskningen er rettet mod kundekrav og operationelle behov
  med henblik på at tilvejebringe styrkede passagerrettigheder
  , som er aftalt i fællesskab. Forvaltningsmodellen og beslutningsprocessen for fællesforetagendet for Europas jernbaner bør afspejle Kommissionens ledende rolle i indsatsen for at samle og integrere Europas jernbanesystem, navnlig med hensyn til hurtigt og effektivt at gennemføre det fælles driftskoncept og den fælles systemarkitektur, samtidig med at de private partnere inddrages i rådgivende og tekniske støttefunktioner
  , og der tages højde for slutbrugernes, herunder passagernes, og arbejdstagernes behov med specifik reference til sikkerhed og inklusivitet
  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (61) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter for FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3, og meddelelsen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (23) er Unionen fast besluttet på at bidrage til at sikre et sundt liv og fremme trivsel for alle, opbygge et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter og støtte udviklingen af forsknings- og innovationskapacitet i Afrika. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør — blandt andre såkaldte sundhedsteknologier — tage fat om manglen på passende diagnostik, behandlinger og vacciner for at bekæmpe smitsomme sygdomme, herunder HIV, malaria og tuberkulose, men også andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme, der er udbredt i Afrika, især i Afrika syd for Sahara. Covid-19-pandemien har afsløres, at smitsomme sygdomme hurtigt spredes over hele verden som følge af de øgede forbindelser mellem forskellige regioner i verdenshandelen og turisme. Udviklingen af sundhedsteknologier er derfor afgørende for at begrænse spredningen af smitsomme sygdomme og for at bekæmpe dem, når de har bredt sig, beskytte borgernes sundhed i de berørte lande og i Unionen. For at opnå et stærkere globalt lederskab end det nuværende EDCTP2-initiativ bør partnerskabets omfang udvides til at omfatte imødegåelse af nye trusler fra smitsomme sygdomme, de stigende problemer med antimikrobiel resistens og ikkeoverførbare sygdomme, der skyldes ledsagesygdomme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(61)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter for FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3, og meddelelsen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (23) er Unionen fast besluttet på at bidrage til at sikre et sundt liv og fremme trivsel for alle, opbygge et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter og støtte udviklingen af forsknings- og innovationskapacitet i Afrika. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør — blandt andre såkaldte sundhedsteknologier — tage fat om manglen på passende diagnostik, behandlinger og vacciner for at bekæmpe smitsomme sygdomme, herunder HIV, malaria og tuberkulose, men også andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme, der er udbredt i Afrika, især i Afrika syd for Sahara. Covid-19-pandemien har afsløres, at smitsomme sygdomme hurtigt spredes over hele verden som følge af de øgede forbindelser mellem forskellige regioner i verdenshandelen og turisme. Udviklingen af sundhedsteknologier er derfor afgørende for at begrænse spredningen af smitsomme sygdomme og for at bekæmpe dem, når de har bredt sig, beskytte borgernes sundhed i de berørte lande og i Unionen. For at opnå et stærkere globalt lederskab end det nuværende EDCTP2-initiativ bør partnerskabets omfang udvides til at omfatte imødegåelse af nye trusler fra smitsomme sygdomme, de stigende problemer med antimikrobiel resistens og ikkeoverførbare sygdomme, der skyldes ledsagesygdomme.

| (61) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter for FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3, og meddelelsen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (23) er Unionen fast besluttet på at bidrage til at sikre et sundt liv og fremme trivsel for alle, opbygge et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter og støtte udviklingen af forsknings- og innovationskapacitet i Afrika. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør — blandt andre såkaldte sundhedsteknologier — tage fat om manglen på passende diagnostik, behandlinger og vacciner for at bekæmpe smitsomme sygdomme, herunder HIV, malaria og tuberkulose, men også andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme, der er udbredt i Afrika, især i Afrika syd for Sahara. Covid-19-pandemien har afsløres, at smitsomme sygdomme hurtigt spredes over hele verden som følge af de øgede forbindelser mellem forskellige regioner i verdenshandelen og turisme. Udviklingen af sundhedsteknologier er derfor afgørende for at begrænse spredningen af smitsomme sygdomme og for at bekæmpe dem, når de har bredt sig, beskytte borgernes sundhed
  for at forbedre og fremme sundhed
  i de berørte lande og i Unionen
  ved at støtte sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, reducere sundhedsmæssige uligheder og sikre lige og fuld adgang til sundhed
  . For at opnå et stærkere globalt lederskab end det nuværende EDCTP2-initiativ bør partnerskabets omfang udvides til at omfatte imødegåelse af nye trusler fra smitsomme sygdomme, de stigende problemer med antimikrobiel resistens og ikkeoverførbare sygdomme, der skyldes ledsagesygdomme. |
| --- | --- |

(61)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter for FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3, og meddelelsen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (23) er Unionen fast besluttet på at bidrage til at sikre et sundt liv og fremme trivsel for alle, opbygge et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter og støtte udviklingen af forsknings- og innovationskapacitet i Afrika. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør — blandt andre såkaldte sundhedsteknologier — tage fat om manglen på passende diagnostik, behandlinger og vacciner for at bekæmpe smitsomme sygdomme, herunder HIV, malaria og tuberkulose, men også andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme, der er udbredt i Afrika, især i Afrika syd for Sahara. Covid-19-pandemien har afsløres, at smitsomme sygdomme hurtigt spredes over hele verden som følge af de øgede forbindelser mellem forskellige regioner i verdenshandelen og turisme. Udviklingen af sundhedsteknologier er derfor afgørende for at begrænse spredningen af smitsomme sygdomme og for at bekæmpe dem, når de har bredt sig, beskytte borgernes sundhed
  for at forbedre og fremme sundhed
  i de berørte lande og i Unionen
  ved at støtte sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, reducere sundhedsmæssige uligheder og sikre lige og fuld adgang til sundhed
  . For at opnå et stærkere globalt lederskab end det nuværende EDCTP2-initiativ bør partnerskabets omfang udvides til at omfatte imødegåelse af nye trusler fra smitsomme sygdomme, de stigende problemer med antimikrobiel resistens og ikkeoverførbare sygdomme, der skyldes ledsagesygdomme.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 62

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (62) | Bekæmpelse af smitsomme sygdomme, der rammer Afrika syd for Sahara, med moderne teknologiske værktøjer kræver inddragelse af en lang række aktører og langsigtede forpligtelser. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør formidle produktive og bæredygtige forbindelser og samarbejde nord-syd og syd-syd, hvor der opbygges forbindelser til flere private og offentlige organisationer, som kan bidrage til at styrke samarbejdet mellem projekter og institutioner. Programmet bør også bidrage til at etablere nye samarbejder nord-syd og syd-syd med henblik på at gennemføre undersøgelser med deltagelse af flere lande og flere steder i Afrika syd for Sahara. En regelmæssig international konference, EDCTP Forum, bør desuden tilvejebringe en platform til forskere og relevante netværk fra Europa, Afrika og andre lande med henblik på at dele resultater og idéer og etablere samarbejdsforbindelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(62)

Bekæmpelse af smitsomme sygdomme, der rammer Afrika syd for Sahara, med moderne teknologiske værktøjer kræver inddragelse af en lang række aktører og langsigtede forpligtelser. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør formidle produktive og bæredygtige forbindelser og samarbejde nord-syd og syd-syd, hvor der opbygges forbindelser til flere private og offentlige organisationer, som kan bidrage til at styrke samarbejdet mellem projekter og institutioner. Programmet bør også bidrage til at etablere nye samarbejder nord-syd og syd-syd med henblik på at gennemføre undersøgelser med deltagelse af flere lande og flere steder i Afrika syd for Sahara. En regelmæssig international konference, EDCTP Forum, bør desuden tilvejebringe en platform til forskere og relevante netværk fra Europa, Afrika og andre lande med henblik på at dele resultater og idéer og etablere samarbejdsforbindelser.

| (62) | Bekæmpelse af smitsomme sygdomme, der rammer Afrika syd for Sahara, med moderne teknologiske værktøjer kræver inddragelse af en lang række aktører og langsigtede forpligtelser. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør formidle produktive og bæredygtige forbindelser og samarbejde nord-syd og syd-syd, hvor der opbygges forbindelser til flere private
  , almennyttige organisationer
  og offentlige organisationer, som kan bidrage til at styrke samarbejdet mellem projekter og institutioner.
  Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør etablere tætte forbindelser og synergier med de initiativer, der hidtil er gennemført af Den Europæiske Udviklingsfond, og bør forbedre samarbejdet på de forskellige aktivitetsområder gennem samarbejde om kapacitetsopbygning og deling af faciliteter og infrastrukturer med de aktioner, der støttes af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde i Afrika.
  Programmet bør også bidrage til at etablere nye samarbejder nord-syd og syd-syd med henblik på at gennemføre undersøgelser med deltagelse af flere lande og flere steder i Afrika syd for Sahara. En regelmæssig international konference, EDCTP Forum, bør desuden tilvejebringe en platform til forskere og relevante netværk fra Europa, Afrika og andre lande med henblik på at dele resultater og idéer og etablere samarbejdsforbindelser. |
| --- | --- |

(62)

Bekæmpelse af smitsomme sygdomme, der rammer Afrika syd for Sahara, med moderne teknologiske værktøjer kræver inddragelse af en lang række aktører og langsigtede forpligtelser. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør formidle produktive og bæredygtige forbindelser og samarbejde nord-syd og syd-syd, hvor der opbygges forbindelser til flere private
  , almennyttige organisationer
  og offentlige organisationer, som kan bidrage til at styrke samarbejdet mellem projekter og institutioner.
  Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør etablere tætte forbindelser og synergier med de initiativer, der hidtil er gennemført af Den Europæiske Udviklingsfond, og bør forbedre samarbejdet på de forskellige aktivitetsområder gennem samarbejde om kapacitetsopbygning og deling af faciliteter og infrastrukturer med de aktioner, der støttes af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde i Afrika.
  Programmet bør også bidrage til at etablere nye samarbejder nord-syd og syd-syd med henblik på at gennemføre undersøgelser med deltagelse af flere lande og flere steder i Afrika syd for Sahara. En regelmæssig international konference, EDCTP Forum, bør desuden tilvejebringe en platform til forskere og relevante netværk fra Europa, Afrika og andre lande med henblik på at dele resultater og idéer og etablere samarbejdsforbindelser.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 64

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (64) | Det er afgørende, at forskningsaktiviteterne, der udføres under fællesforetagendet Global Health EDCTP3, eller som ellers er omfattet af dets arbejdsprogram, er i fuld overensstemmelse med
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller, de etiske principper i World Medical Associations Helsingforserklæring fra 2008, god klinisk praksis vedtaget af den internationale konference om harmonisering af tekniske krav til registrering af humanmedicinske lægemidler, relevant EU-lovgivning og lokale etiske krav i de lande, hvor forskningsaktiviteterne skal udføres. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør endvidere kræve, at innovationer og interventioner, der udvikles på grundlag af resultaterne af de indirekte aktioner, der støttes af programmet, er økonomisk overkommelige og tilgængelige for sårbare befolkningsgrupper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(64)

Det er afgørende, at forskningsaktiviteterne, der udføres under fællesforetagendet Global Health EDCTP3, eller som ellers er omfattet af dets arbejdsprogram, er i fuld overensstemmelse med
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller, de etiske principper i World Medical Associations Helsingforserklæring fra 2008, god klinisk praksis vedtaget af den internationale konference om harmonisering af tekniske krav til registrering af humanmedicinske lægemidler, relevant EU-lovgivning og lokale etiske krav i de lande, hvor forskningsaktiviteterne skal udføres. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør endvidere kræve, at innovationer og interventioner, der udvikles på grundlag af resultaterne af de indirekte aktioner, der støttes af programmet, er økonomisk overkommelige og tilgængelige for sårbare befolkningsgrupper.

| (64) | Det er afgørende, at forskningsaktiviteterne, der udføres under fællesforetagendet Global Health EDCTP3, eller som ellers er omfattet af dets arbejdsprogram, er i fuld overensstemmelse med
  chartret
  , den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller, de etiske principper i World Medical Associations Helsingforserklæring fra 2008, god klinisk praksis vedtaget af den internationale konference om harmonisering af tekniske krav til registrering af humanmedicinske lægemidler, relevant EU-lovgivning og lokale etiske krav i de lande, hvor forskningsaktiviteterne skal udføres. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør endvidere kræve, at innovationer og interventioner, der udvikles på grundlag af resultaterne af de indirekte aktioner, der støttes af programmet, er økonomisk overkommelige og tilgængelige for sårbare befolkningsgrupper
  , der bor i områder med få ressourcer
  .
  Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør også støtte oprettelsen af etiske komitéer i afrikanske lande til støtte for forsknings- og innovationsaktiviteter. |
| --- | --- |

(64)

Det er afgørende, at forskningsaktiviteterne, der udføres under fællesforetagendet Global Health EDCTP3, eller som ellers er omfattet af dets arbejdsprogram, er i fuld overensstemmelse med
  chartret
  , den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller, de etiske principper i World Medical Associations Helsingforserklæring fra 2008, god klinisk praksis vedtaget af den internationale konference om harmonisering af tekniske krav til registrering af humanmedicinske lægemidler, relevant EU-lovgivning og lokale etiske krav i de lande, hvor forskningsaktiviteterne skal udføres. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør endvidere kræve, at innovationer og interventioner, der udvikles på grundlag af resultaterne af de indirekte aktioner, der støttes af programmet, er økonomisk overkommelige og tilgængelige for sårbare befolkningsgrupper
  , der bor i områder med få ressourcer
  .
  Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør også støtte oprettelsen af etiske komitéer i afrikanske lande til støtte for forsknings- og innovationsaktiviteter.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 65

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (65) | For at fællesforetagendet Global Health EDCTP3 kan lykkes og tilskynde til deltagelse i partnerskabet, bør fællesforetagendets finansiering begrænses til juridiske enheder, der er berettiget til finansiering under Horisont Europa-programmet, og som er etableret i de konstituerende stater i EDCTP-sammenslutningen. Enheder, der er etableret i andre EU-medlemsstater, associerede lande og afrikanske lande syd for Sahara, bør stadig kunne deltage i indkaldelserne uden at modtage støtte. Enheder, der er etableret i andre lande end medlemmerne af EDCTP3-sammenslutningen, bør desuden have mulighed for at være berettiget til finansiering i forbindelse med specifikke indkaldelsesemner eller indkaldelser, der omhandler folkesundhedsmæssig krisesituation, hvis det er omhandlet i arbejdsprogrammet. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør træffe alle passende foranstaltninger, herunder kontraktlige foranstaltninger, for at beskytte Unionens finansielle interesser. Det bør tilstræbes at indgå videnskabelige og teknologiske aftaler med tredjelande. Hvis enheder, der er etableret i et tredjeland uden en sådan aftale, deltager med finansiering i en indirekte aktion, bør fællesforetagendet EDCTP3 anvende alternative foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser, inden sådanne aftaler indgås: Aktionens finansielle koordinator
  bør
  være etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og størrelsen af forfinansieringen samt bestemmelserne om erstatningsansvar bør tilpasses, så der tages tilstrækkeligt hensyn til de finansielle risici. |

Kommissionens forslag

Ændring

(65)

For at fællesforetagendet Global Health EDCTP3 kan lykkes og tilskynde til deltagelse i partnerskabet, bør fællesforetagendets finansiering begrænses til juridiske enheder, der er berettiget til finansiering under Horisont Europa-programmet, og som er etableret i de konstituerende stater i EDCTP-sammenslutningen. Enheder, der er etableret i andre EU-medlemsstater, associerede lande og afrikanske lande syd for Sahara, bør stadig kunne deltage i indkaldelserne uden at modtage støtte. Enheder, der er etableret i andre lande end medlemmerne af EDCTP3-sammenslutningen, bør desuden have mulighed for at være berettiget til finansiering i forbindelse med specifikke indkaldelsesemner eller indkaldelser, der omhandler folkesundhedsmæssig krisesituation, hvis det er omhandlet i arbejdsprogrammet. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør træffe alle passende foranstaltninger, herunder kontraktlige foranstaltninger, for at beskytte Unionens finansielle interesser. Det bør tilstræbes at indgå videnskabelige og teknologiske aftaler med tredjelande. Hvis enheder, der er etableret i et tredjeland uden en sådan aftale, deltager med finansiering i en indirekte aktion, bør fællesforetagendet EDCTP3 anvende alternative foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser, inden sådanne aftaler indgås: Aktionens finansielle koordinator
  bør
  være etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og størrelsen af forfinansieringen samt bestemmelserne om erstatningsansvar bør tilpasses, så der tages tilstrækkeligt hensyn til de finansielle risici.

| (65) | For at fællesforetagendet Global Health EDCTP3 kan lykkes og tilskynde til deltagelse i partnerskabet, bør fællesforetagendets finansiering begrænses til juridiske enheder, der er berettiget til finansiering under Horisont Europa-programmet, og som er etableret i de konstituerende stater i EDCTP-sammenslutningen. Enheder, der er etableret i andre EU-medlemsstater, associerede lande og afrikanske lande syd for Sahara, bør stadig kunne deltage i indkaldelserne uden at modtage støtte. Enheder, der er etableret i andre lande end medlemmerne af EDCTP3-sammenslutningen, bør desuden have mulighed for at være berettiget til finansiering i forbindelse med specifikke indkaldelsesemner eller indkaldelser, der omhandler folkesundhedsmæssig krisesituation, hvis det er omhandlet i arbejdsprogrammet. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør træffe alle passende foranstaltninger, herunder kontraktlige foranstaltninger, for at beskytte Unionens finansielle interesser. Det bør tilstræbes at indgå videnskabelige og teknologiske aftaler med tredjelande. Hvis enheder, der er etableret i et tredjeland uden en sådan aftale, deltager med finansiering i en indirekte aktion, bør fællesforetagendet EDCTP3 anvende alternative foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser, inden sådanne aftaler indgås:
  Undtagen i tilfælde, hvor projekter ledes af afrikanske enheder og lande, bør
  aktionens finansielle koordinator være etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og størrelsen af forfinansieringen samt bestemmelserne om erstatningsansvar bør tilpasses, så der tages tilstrækkeligt hensyn til de finansielle risici. |
| --- | --- |

(65)

For at fællesforetagendet Global Health EDCTP3 kan lykkes og tilskynde til deltagelse i partnerskabet, bør fællesforetagendets finansiering begrænses til juridiske enheder, der er berettiget til finansiering under Horisont Europa-programmet, og som er etableret i de konstituerende stater i EDCTP-sammenslutningen. Enheder, der er etableret i andre EU-medlemsstater, associerede lande og afrikanske lande syd for Sahara, bør stadig kunne deltage i indkaldelserne uden at modtage støtte. Enheder, der er etableret i andre lande end medlemmerne af EDCTP3-sammenslutningen, bør desuden have mulighed for at være berettiget til finansiering i forbindelse med specifikke indkaldelsesemner eller indkaldelser, der omhandler folkesundhedsmæssig krisesituation, hvis det er omhandlet i arbejdsprogrammet. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør træffe alle passende foranstaltninger, herunder kontraktlige foranstaltninger, for at beskytte Unionens finansielle interesser. Det bør tilstræbes at indgå videnskabelige og teknologiske aftaler med tredjelande. Hvis enheder, der er etableret i et tredjeland uden en sådan aftale, deltager med finansiering i en indirekte aktion, bør fællesforetagendet EDCTP3 anvende alternative foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser, inden sådanne aftaler indgås:
  Undtagen i tilfælde, hvor projekter ledes af afrikanske enheder og lande, bør
  aktionens finansielle koordinator være etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og størrelsen af forfinansieringen samt bestemmelserne om erstatningsansvar bør tilpasses, så der tages tilstrækkeligt hensyn til de finansielle risici.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 66

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (66) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter om »En økonomi, der tjener alle« og »Et Europa klar til den digitale tidsalder« bør den europæiske industri, herunder SMV'er, blive
  grønnere
  , mere cirkulær og mere digital, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Kommissionen har understreget den rolle, som medicinsk udstyr og digitale teknologier spiller for at tackle nye udfordringer og brugen af e-sundhedstjenester til at levere sundhedsydelser af høj kvalitet, samtidig med at den opfordrer til at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige lægemidler, som kan opfylde
  Unionens
  behov, og støtter en innovativ og globalt førende europæisk medicinalindustri. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed har til formål at bidrage til at styrke konkurrenceevnen for
  EU's
  sundhedsindustri,
  som er en hjørnesten i EU's videnbaserede økonomi,
  så der opnås øget økonomisk aktivitet omkring udviklingen af sundhedsteknologier, navnlig af integrerede sundhedsløsninger. Fællesforetagendet kan dermed fungere som et redskab til at øge den teknologiske
  suverænitet
  og fremme den digitale omstilling af vores samfund. Sådanne politiske prioriteter kan opnås ved at samle de vigtigste aktører: den akademiske verden, virksomheder af forskellig størrelse og slutbrugere af innovationer på sundhedsområdet, under et offentlig-privat partnerskab inden for sundhedsforskning og -innovation. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør hjælpe med at nå målene i »Europas kræfthandlingsplan« (9) og »Den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« (10). Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør tilpasses den nye industristrategi for Europa (11), lægemiddelstrategien for Europa (12) og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (13). |

Kommissionens forslag

Ændring

(66)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter om »En økonomi, der tjener alle« og »Et Europa klar til den digitale tidsalder« bør den europæiske industri, herunder SMV'er, blive
  grønnere
  , mere cirkulær og mere digital, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Kommissionen har understreget den rolle, som medicinsk udstyr og digitale teknologier spiller for at tackle nye udfordringer og brugen af e-sundhedstjenester til at levere sundhedsydelser af høj kvalitet, samtidig med at den opfordrer til at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige lægemidler, som kan opfylde
  Unionens
  behov, og støtter en innovativ og globalt førende europæisk medicinalindustri. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed har til formål at bidrage til at styrke konkurrenceevnen for
  EU's
  sundhedsindustri,
  som er en hjørnesten i EU's videnbaserede økonomi,
  så der opnås øget økonomisk aktivitet omkring udviklingen af sundhedsteknologier, navnlig af integrerede sundhedsløsninger. Fællesforetagendet kan dermed fungere som et redskab til at øge den teknologiske
  suverænitet
  og fremme den digitale omstilling af vores samfund. Sådanne politiske prioriteter kan opnås ved at samle de vigtigste aktører: den akademiske verden, virksomheder af forskellig størrelse og slutbrugere af innovationer på sundhedsområdet, under et offentlig-privat partnerskab inden for sundhedsforskning og -innovation. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør hjælpe med at nå målene i »Europas kræfthandlingsplan« (9) og »Den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« (10). Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør tilpasses den nye industristrategi for Europa (11), lægemiddelstrategien for Europa (12) og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (13).

| (66) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter om »En økonomi, der tjener alle« og »Et Europa klar til den digitale tidsalder« bør den europæiske industri, herunder SMV'er
  og nystartede virksomheder
  , blive
  miljømæssigt bæredygtig
  , mere cirkulær og mere digital, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Kommissionen har understreget den rolle, som medicinsk udstyr
  , forbedrede diagnoser, behandlinger
  og digitale teknologier spiller for at tackle nye
  sundhedsmæssige
  udfordringer og brugen af e-sundhedstjenester til at levere sundhedsydelser af høj kvalitet, samtidig med at den opfordrer til at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige lægemidler, som kan opfylde
  patienternes
  behov, og støtter en innovativ og globalt førende europæisk medicinalindustri. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed har til formål at bidrage til at styrke konkurrenceevnen for
  Unionens
  sundhedsindustri, så der opnås øget økonomisk aktivitet omkring udviklingen af sundhedsteknologier, navnlig af integrerede sundhedsløsninger
  , og dermed at forbedre kvaliteten og leveringen af sundhedstjenester i hele Unionen
  . Fællesforetagendet kan dermed fungere som et redskab til at øge den teknologiske
  udvikling og innovative løsninger
  og fremme den digitale omstilling af vores samfund. Sådanne politiske prioriteter kan opnås ved at samle de vigtigste aktører:
  den offentlige sektor,
  den akademiske verden, virksomheder af forskellig størrelse og slutbrugere af innovationer på sundhedsområdet, under et offentlig-privat partnerskab inden for sundhedsforskning og -innovation. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør hjælpe med at nå målene i »Europas kræfthandlingsplan« (9)

  , Horisont Europas kræftmission
  og »Den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« (10)

  , ligesom det bør styrke samarbejdet med de forskellige europæiske initiativer vedrørende sjældne sygdomme
  . Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør tilpasses den nye industristrategi for Europa (11)

  og den opdaterede version heraf
  , lægemiddelstrategien for Europa (12) og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (13).
  Der bør tilstræbes synergier med EU-Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) for at tilvejebringe et strukturelt samarbejdsbaseret system, der sætter Unionen i stand til at foregribe og håndtere sundhedsrelaterede trusler mere effektivt. Samarbejdsmekanismer og synergier med EU4Health-programmet er også nyttige med


  hensyn til at styrke Unionens beredskab over for grænseoverskridende sundhedstrusler, styrke sundhedssystemer og gøre innovative lægemidler mere tilgængelige og prismæssigt overkommelige. Fællesforetagendet bør også udvikle synergier med det europæiske sundhedsdataområde samt med forskningsinitiativerne inden for sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(66)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter om »En økonomi, der tjener alle« og »Et Europa klar til den digitale tidsalder« bør den europæiske industri, herunder SMV'er
  og nystartede virksomheder
  , blive
  miljømæssigt bæredygtig
  , mere cirkulær og mere digital, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Kommissionen har understreget den rolle, som medicinsk udstyr
  , forbedrede diagnoser, behandlinger
  og digitale teknologier spiller for at tackle nye
  sundhedsmæssige
  udfordringer og brugen af e-sundhedstjenester til at levere sundhedsydelser af høj kvalitet, samtidig med at den opfordrer til at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige lægemidler, som kan opfylde
  patienternes
  behov, og støtter en innovativ og globalt førende europæisk medicinalindustri. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed har til formål at bidrage til at styrke konkurrenceevnen for
  Unionens
  sundhedsindustri, så der opnås øget økonomisk aktivitet omkring udviklingen af sundhedsteknologier, navnlig af integrerede sundhedsløsninger
  , og dermed at forbedre kvaliteten og leveringen af sundhedstjenester i hele Unionen
  . Fællesforetagendet kan dermed fungere som et redskab til at øge den teknologiske
  udvikling og innovative løsninger
  og fremme den digitale omstilling af vores samfund. Sådanne politiske prioriteter kan opnås ved at samle de vigtigste aktører:
  den offentlige sektor,
  den akademiske verden, virksomheder af forskellig størrelse og slutbrugere af innovationer på sundhedsområdet, under et offentlig-privat partnerskab inden for sundhedsforskning og -innovation. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør hjælpe med at nå målene i »Europas kræfthandlingsplan« (9)

  , Horisont Europas kræftmission
  og »Den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« (10)

  , ligesom det bør styrke samarbejdet med de forskellige europæiske initiativer vedrørende sjældne sygdomme
  . Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør tilpasses den nye industristrategi for Europa (11)

  og den opdaterede version heraf
  , lægemiddelstrategien for Europa (12) og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (13).
  Der bør tilstræbes synergier med EU-Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) for at tilvejebringe et strukturelt samarbejdsbaseret system, der sætter Unionen i stand til at foregribe og håndtere sundhedsrelaterede trusler mere effektivt. Samarbejdsmekanismer og synergier med EU4Health-programmet er også nyttige med


  hensyn til at styrke Unionens beredskab over for grænseoverskridende sundhedstrusler, styrke sundhedssystemer og gøre innovative lægemidler mere tilgængelige og prismæssigt overkommelige. Fællesforetagendet bør også udvikle synergier med det europæiske sundhedsdataområde samt med forskningsinitiativerne inden for sjældne sygdomme.

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 67

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (67) | Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bygger på erfaringerne fra fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 (fællesforetagendet IMI2), herunder det arbejde, der er udført under dette initiativ for at bekæmpe covid-19-pandemien. I overensstemmelse med anbefalingerne i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet IMI2 (14) skal et efterfølgende initiativ »gøre det muligt for andre industrisektorer at samarbejde aktivt med lægemiddelindustrien for at udnytte deres ekspertise i udviklingen af nye sundhedsinterventioner«. Industrisektorerne skal derfor dække de biofarmaceutiske, bioteknologiske og sundhedsteknologiske sektorer, herunder virksomheder, der er aktive på det digitale område. Omfanget af initiativet bør dække forebyggelse, diagnosticering, behandling og bekæmpelse af sygdomme, og det skal fastlægges under behørig hensyntagen til den store byrde for patienter og/eller samfundet, der følger af sygdommens alvor og/eller
  det antal berørte
  personer samt sygdommens store økonomiske konsekvenser for patienterne og for sundhedssystemerne. De finansierede aktioner skal opfylde Unionens folkesundhedsbehov med henblik på at støtte udviklingen af fremtidige sundhedsinnovationer, som er sikre,
  menneskecentrerede
  , effektive, omkostningseffektive og økonomisk overkommelige for både patienter og sundhedssystemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(67)

Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bygger på erfaringerne fra fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 (fællesforetagendet IMI2), herunder det arbejde, der er udført under dette initiativ for at bekæmpe covid-19-pandemien. I overensstemmelse med anbefalingerne i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet IMI2 (14) skal et efterfølgende initiativ »gøre det muligt for andre industrisektorer at samarbejde aktivt med lægemiddelindustrien for at udnytte deres ekspertise i udviklingen af nye sundhedsinterventioner«. Industrisektorerne skal derfor dække de biofarmaceutiske, bioteknologiske og sundhedsteknologiske sektorer, herunder virksomheder, der er aktive på det digitale område. Omfanget af initiativet bør dække forebyggelse, diagnosticering, behandling og bekæmpelse af sygdomme, og det skal fastlægges under behørig hensyntagen til den store byrde for patienter og/eller samfundet, der følger af sygdommens alvor og/eller
  det antal berørte
  personer samt sygdommens store økonomiske konsekvenser for patienterne og for sundhedssystemerne. De finansierede aktioner skal opfylde Unionens folkesundhedsbehov med henblik på at støtte udviklingen af fremtidige sundhedsinnovationer, som er sikre,
  menneskecentrerede
  , effektive, omkostningseffektive og økonomisk overkommelige for både patienter og sundhedssystemer.

| (67) | Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bygger på erfaringerne fra fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 (fællesforetagendet IMI2), herunder det arbejde, der er udført under dette initiativ for at bekæmpe covid-19-pandemien. I overensstemmelse med anbefalingerne i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet IMI2 (14) skal et efterfølgende initiativ »gøre det muligt for andre industrisektorer at samarbejde aktivt med lægemiddelindustrien for at udnytte deres ekspertise i udviklingen af nye sundhedsinterventioner«. Industrisektorerne skal derfor dække de biofarmaceutiske, bioteknologiske og sundhedsteknologiske sektorer, herunder virksomheder, der er aktive på det digitale område.
  Det nye initiativ bør sikre en aktiv inddragelse af civilsamfundet og patientorganisationer.
  Omfanget af initiativet bør dække forebyggelse, diagnosticering, behandling og bekæmpelse af sygdomme, og det skal fastlægges under behørig hensyntagen til den store byrde for patienter
  , deres familier
  og/eller samfundet, der følger af sygdommens alvor og/eller
  antallet af
  personer
  , som er berørt eller med sandsynlighed vil blive berørt,
  samt sygdommens store økonomiske konsekvenser for patienterne og for sundhedssystemerne. De finansierede aktioner skal opfylde Unionens folkesundhedsbehov med henblik på at støtte udviklingen af fremtidige sundhedsinnovationer, som er sikre,
  menneske- og patientcentrerede
  , effektive, omkostningseffektive
  , tilgængelige
  og økonomisk overkommelige for både patienter og sundhedssystemer
  og -tjenester for at forbedre sundhedskvaliteten
  . |
| --- | --- |

(67)

Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bygger på erfaringerne fra fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 (fællesforetagendet IMI2), herunder det arbejde, der er udført under dette initiativ for at bekæmpe covid-19-pandemien. I overensstemmelse med anbefalingerne i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet IMI2 (14) skal et efterfølgende initiativ »gøre det muligt for andre industrisektorer at samarbejde aktivt med lægemiddelindustrien for at udnytte deres ekspertise i udviklingen af nye sundhedsinterventioner«. Industrisektorerne skal derfor dække de biofarmaceutiske, bioteknologiske og sundhedsteknologiske sektorer, herunder virksomheder, der er aktive på det digitale område.
  Det nye initiativ bør sikre en aktiv inddragelse af civilsamfundet og patientorganisationer.
  Omfanget af initiativet bør dække forebyggelse, diagnosticering, behandling og bekæmpelse af sygdomme, og det skal fastlægges under behørig hensyntagen til den store byrde for patienter
  , deres familier
  og/eller samfundet, der følger af sygdommens alvor og/eller
  antallet af
  personer
  , som er berørt eller med sandsynlighed vil blive berørt,
  samt sygdommens store økonomiske konsekvenser for patienterne og for sundhedssystemerne. De finansierede aktioner skal opfylde Unionens folkesundhedsbehov med henblik på at støtte udviklingen af fremtidige sundhedsinnovationer, som er sikre,
  menneske- og patientcentrerede
  , effektive, omkostningseffektive
  , tilgængelige
  og økonomisk overkommelige for både patienter og sundhedssystemer
  og -tjenester for at forbedre sundhedskvaliteten
  .

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 68

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (68) | For at sikre den bedste mulighed for at skabe nye videnskabelige idéer og vellykkede forsknings- og innovationsaktiviteter bør de centrale aktører i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed være forskere fra forskellige typer offentlige og private enheder. Samtidig bør slutbrugere, f.eks. EU-borgere, sundhedspersonale og sundhedstjenesteydere, give input til initiativets strategiske udformning og aktiviteter
  og
  sikre, at det
  imødekommer deres
  behov. Desuden bør EU-dækkende og nationale tilsynsmyndigheder, organer for sundhedsteknologivurdering og instanser, der betaler for sundhedsplejen, også give tidlige input til partnerskabets aktiviteter, samtidig med at det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter, for at øge sandsynligheden for, at resultaterne af de finansierede aktioner opfylder de krav, der er nødvendige for at anvende dem og dermed skabe de forventede virkninger. Alle disse input bør bidrage til i højere grad at målrette forskningsindsatsen mod områder med uopfyldte behov. |

Kommissionens forslag

Ændring

(68)

For at sikre den bedste mulighed for at skabe nye videnskabelige idéer og vellykkede forsknings- og innovationsaktiviteter bør de centrale aktører i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed være forskere fra forskellige typer offentlige og private enheder. Samtidig bør slutbrugere, f.eks. EU-borgere, sundhedspersonale og sundhedstjenesteydere, give input til initiativets strategiske udformning og aktiviteter
  og
  sikre, at det
  imødekommer deres
  behov. Desuden bør EU-dækkende og nationale tilsynsmyndigheder, organer for sundhedsteknologivurdering og instanser, der betaler for sundhedsplejen, også give tidlige input til partnerskabets aktiviteter, samtidig med at det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter, for at øge sandsynligheden for, at resultaterne af de finansierede aktioner opfylder de krav, der er nødvendige for at anvende dem og dermed skabe de forventede virkninger. Alle disse input bør bidrage til i højere grad at målrette forskningsindsatsen mod områder med uopfyldte behov.

| (68) | For at sikre den bedste mulighed for at skabe nye videnskabelige idéer og vellykkede forsknings- og innovationsaktiviteter bør de centrale aktører i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed være forskere fra forskellige typer offentlige og private enheder. Samtidig bør slutbrugere, f.eks. EU-borgere,
  deres familier, forbruger- og patientgrupper,
  sundhedspersonale og sundhedstjenesteydere
  og andre relevante offentlige interessegrupper fra hele Unionen
  , give input til initiativets strategiske udformning og aktiviteter
  . Fællesforetagendet for Sundhedsinitiativet bør
  sikre, at
  de aktiviteter, som
  det
  udfører, tilgodeser disse
  behov. Desuden bør EU-dækkende og nationale tilsynsmyndigheder, organer for sundhedsteknologivurdering og instanser, der betaler for sundhedsplejen, også give tidlige input til partnerskabets aktiviteter, samtidig med at det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter, for at øge sandsynligheden for, at resultaterne af de finansierede aktioner opfylder
  patienters behov og
  de krav, der er nødvendige for at anvende dem og dermed skabe de forventede virkninger. Alle disse input bør bidrage til i højere grad at målrette forskningsindsatsen mod områder med uopfyldte
  eller underfinansierede
  behov. |
| --- | --- |

(68)

For at sikre den bedste mulighed for at skabe nye videnskabelige idéer og vellykkede forsknings- og innovationsaktiviteter bør de centrale aktører i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed være forskere fra forskellige typer offentlige og private enheder. Samtidig bør slutbrugere, f.eks. EU-borgere,
  deres familier, forbruger- og patientgrupper,
  sundhedspersonale og sundhedstjenesteydere
  og andre relevante offentlige interessegrupper fra hele Unionen
  , give input til initiativets strategiske udformning og aktiviteter
  . Fællesforetagendet for Sundhedsinitiativet bør
  sikre, at
  de aktiviteter, som
  det
  udfører, tilgodeser disse
  behov. Desuden bør EU-dækkende og nationale tilsynsmyndigheder, organer for sundhedsteknologivurdering og instanser, der betaler for sundhedsplejen, også give tidlige input til partnerskabets aktiviteter, samtidig med at det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter, for at øge sandsynligheden for, at resultaterne af de finansierede aktioner opfylder
  patienters behov og
  de krav, der er nødvendige for at anvende dem og dermed skabe de forventede virkninger. Alle disse input bør bidrage til i højere grad at målrette forskningsindsatsen mod områder med uopfyldte
  eller underfinansierede
  behov.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 70

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (70) | Partnerskabets målsætninger bør fokusere på området før konkurrence, så der skabes et sikkert rum for effektivt samarbejde mellem virksomheder med aktiviteter inden for forskellige sundhedsteknologier. For at afspejle initiativets integrerende karakter, bidrage til at bryde siloerne mellem de forskellige sektorer i sundhedsindustrien og styrke samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden bør størstedelen af de projekter, der finansieres af initiativet, være tværsektorielle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(70)

Partnerskabets målsætninger bør fokusere på området før konkurrence, så der skabes et sikkert rum for effektivt samarbejde mellem virksomheder med aktiviteter inden for forskellige sundhedsteknologier. For at afspejle initiativets integrerende karakter, bidrage til at bryde siloerne mellem de forskellige sektorer i sundhedsindustrien og styrke samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden bør størstedelen af de projekter, der finansieres af initiativet, være tværsektorielle.

| (70) | Partnerskabets målsætninger bør fokusere på området
  uden og
  før konkurrence, så der skabes et sikkert rum for effektivt samarbejde mellem virksomheder med aktiviteter inden for forskellige sundhedsteknologier. For at afspejle initiativets integrerende karakter, bidrage til at bryde siloerne mellem de forskellige sektorer i sundhedsindustrien og styrke samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden bør størstedelen af de projekter, der finansieres af initiativet, være tværsektorielle. |
| --- | --- |

(70)

Partnerskabets målsætninger bør fokusere på området
  uden og
  før konkurrence, så der skabes et sikkert rum for effektivt samarbejde mellem virksomheder med aktiviteter inden for forskellige sundhedsteknologier. For at afspejle initiativets integrerende karakter, bidrage til at bryde siloerne mellem de forskellige sektorer i sundhedsindustrien og styrke samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden bør størstedelen af de projekter, der finansieres af initiativet, være tværsektorielle.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 71

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (71) | Udtrykket »centrale digitale teknologier« omfatter elektroniske komponenter og systemer, der understøtter alle større økonomiske sektorer. Kommissionen har fremhævet behovet for at beherske disse teknologier i Europa, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af europæiske politiske prioriteter som f.eks. teknologisk autonomi på det digitale område (30). Områdets betydning og de udfordringer, som de berørte parter i Unionen står over for, kræver hurtige foranstaltninger, så der ikke findes svage led i Europas innovations- og værdikæder. Der bør derfor oprettes en mekanisme på EU-plan, som kombinerer og målretter den støtte til forskning og innovation inden for elektroniske komponenter, der ydes af medlemsstaterne, Unionen og den private sektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(71)

Udtrykket »centrale digitale teknologier« omfatter elektroniske komponenter og systemer, der understøtter alle større økonomiske sektorer. Kommissionen har fremhævet behovet for at beherske disse teknologier i Europa, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af europæiske politiske prioriteter som f.eks. teknologisk autonomi på det digitale område (30). Områdets betydning og de udfordringer, som de berørte parter i Unionen står over for, kræver hurtige foranstaltninger, så der ikke findes svage led i Europas innovations- og værdikæder. Der bør derfor oprettes en mekanisme på EU-plan, som kombinerer og målretter den støtte til forskning og innovation inden for elektroniske komponenter, der ydes af medlemsstaterne, Unionen og den private sektor.

| (71) | Udtrykket »centrale digitale teknologier« omfatter elektroniske komponenter og systemer, der understøtter alle større økonomiske sektorer. Kommissionen har fremhævet behovet for at beherske disse teknologier i Europa, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af europæiske politiske prioriteter som f.eks. teknologisk autonomi på det digitale område (30). Områdets betydning og de udfordringer, som de berørte parter i Unionen står over for, kræver hurtige foranstaltninger, så der ikke findes svage led i Europas innovations- og værdikæder. Der bør derfor oprettes en mekanisme på EU-plan, som kombinerer og målretter den støtte til forskning og innovation inden for elektroniske komponenter, der ydes af medlemsstaterne, Unionen og den private sektor.
  Alliancen om processorer og halvlederteknologier og alliancen for industrielle data og edge- og cloudteknologier bør også supplere fællesforetagendets initiativer. |
| --- | --- |

(71)

Udtrykket »centrale digitale teknologier« omfatter elektroniske komponenter og systemer, der understøtter alle større økonomiske sektorer. Kommissionen har fremhævet behovet for at beherske disse teknologier i Europa, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af europæiske politiske prioriteter som f.eks. teknologisk autonomi på det digitale område (30). Områdets betydning og de udfordringer, som de berørte parter i Unionen står over for, kræver hurtige foranstaltninger, så der ikke findes svage led i Europas innovations- og værdikæder. Der bør derfor oprettes en mekanisme på EU-plan, som kombinerer og målretter den støtte til forskning og innovation inden for elektroniske komponenter, der ydes af medlemsstaterne, Unionen og den private sektor.
  Alliancen om processorer og halvlederteknologier og alliancen for industrielle data og edge- og cloudteknologier bør også supplere fællesforetagendets initiativer.

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 72

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (72) | Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør tage klart definerede emner op, som i stort omfang vil sætte de europæiske industrier i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektronikkomponenter og -systemer. En struktureret og koordineret finansiel støtte på europæisk plan er nødvendig for at hjælpe med at bevare førerpositionen for forskerhold og europæiske industrier på det særdeles konkurrenceprægede internationale marked og lukke hullet i teknologier, der er afgørende for en digital omstilling
  i Europa
  , som afspejler Unionens kerneværdier, herunder privatlivets fred og tillid, sikkerhed og tryghed. Samarbejde mellem interessenterne i økosystemet, hvor alle segmenter af værdikæderne er repræsenteret, er afgørende for udviklingen af nye teknologier og
  hurtig
  markedsudbredelse af innovation. Åbenhed og fleksibilitet til at integrere relevante interessenter, herunder navnlig SMV'er, i nye og/eller tilgrænsende er også af afgørende betydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(72)

Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør tage klart definerede emner op, som i stort omfang vil sætte de europæiske industrier i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektronikkomponenter og -systemer. En struktureret og koordineret finansiel støtte på europæisk plan er nødvendig for at hjælpe med at bevare førerpositionen for forskerhold og europæiske industrier på det særdeles konkurrenceprægede internationale marked og lukke hullet i teknologier, der er afgørende for en digital omstilling
  i Europa
  , som afspejler Unionens kerneværdier, herunder privatlivets fred og tillid, sikkerhed og tryghed. Samarbejde mellem interessenterne i økosystemet, hvor alle segmenter af værdikæderne er repræsenteret, er afgørende for udviklingen af nye teknologier og
  hurtig
  markedsudbredelse af innovation. Åbenhed og fleksibilitet til at integrere relevante interessenter, herunder navnlig SMV'er, i nye og/eller tilgrænsende er også af afgørende betydning.

| (72) | Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør tage klart definerede emner op, som i stort omfang vil sætte de europæiske industrier i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektronikkomponenter og -systemer. En struktureret og koordineret finansiel støtte på europæisk plan er nødvendig for at hjælpe med at bevare førerpositionen for forskerhold og europæiske industrier på det særdeles konkurrenceprægede internationale marked og lukke hullet i teknologier, der er afgørende for en digital omstilling
  af Unionen og dens teknologiske lederskab
  , som afspejler Unionens kerneværdier, herunder privatlivets fred
  , databeskyttelse
  og tillid, sikkerhed og tryghed
  på alle niveauer i værdikæderne
  . Samarbejde mellem interessenterne i økosystemet, hvor alle segmenter af værdikæderne er repræsenteret, er afgørende for udviklingen af nye teknologier
  , der er baseret på privatlivets fred
  og
  indbygget sikkerhed, og hurtig
  markedsudbredelse af innovation. Åbenhed og fleksibilitet til at integrere
  civilsamfundsorganisationer og
  relevante interessenter, herunder navnlig SMV'er, i nye og/eller tilgrænsende er også af afgørende betydning.
  Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør også udvikle forskningsaktiviteter for at bidrage til de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«. |
| --- | --- |

(72)

Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør tage klart definerede emner op, som i stort omfang vil sætte de europæiske industrier i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektronikkomponenter og -systemer. En struktureret og koordineret finansiel støtte på europæisk plan er nødvendig for at hjælpe med at bevare førerpositionen for forskerhold og europæiske industrier på det særdeles konkurrenceprægede internationale marked og lukke hullet i teknologier, der er afgørende for en digital omstilling
  af Unionen og dens teknologiske lederskab
  , som afspejler Unionens kerneværdier, herunder privatlivets fred
  , databeskyttelse
  og tillid, sikkerhed og tryghed
  på alle niveauer i værdikæderne
  . Samarbejde mellem interessenterne i økosystemet, hvor alle segmenter af værdikæderne er repræsenteret, er afgørende for udviklingen af nye teknologier
  , der er baseret på privatlivets fred
  og
  indbygget sikkerhed, og hurtig
  markedsudbredelse af innovation. Åbenhed og fleksibilitet til at integrere
  civilsamfundsorganisationer og
  relevante interessenter, herunder navnlig SMV'er, i nye og/eller tilgrænsende er også af afgørende betydning.
  Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør også udvikle forskningsaktiviteter for at bidrage til de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 73

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (73) | Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er nødvendige for at holde trit med det stadig stigende innovationstempo på dette område, skabe betydelige afsmittende virkninger for samfundet
  og dele risikoen
  ved at tilpasse strategier og investeringer hen imod fælles europæisk interesse. Medlemmerne af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør derfor være Unionen, medlemsstater og lande, der frivilligt er associeret med Horisont Europa samt sammenslutninger, som private medlemmer, der repræsenterer deres tilknyttede virksomheder [og andre juridiske enheder, der er aktive på området for elektronikkomponenter og -systemer i Europa]. Medlemsstaternes deltagelse vil desuden lette en sammenhængende tilpasning til nationale programmer og strategier og mindske både overlapning og fragmentering af indsatsen af indsatsen, samtidig med at der sikres synergi på tværs af interessenter og aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(73)

Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er nødvendige for at holde trit med det stadig stigende innovationstempo på dette område, skabe betydelige afsmittende virkninger for samfundet
  og dele risikoen
  ved at tilpasse strategier og investeringer hen imod fælles europæisk interesse. Medlemmerne af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør derfor være Unionen, medlemsstater og lande, der frivilligt er associeret med Horisont Europa samt sammenslutninger, som private medlemmer, der repræsenterer deres tilknyttede virksomheder [og andre juridiske enheder, der er aktive på området for elektronikkomponenter og -systemer i Europa]. Medlemsstaternes deltagelse vil desuden lette en sammenhængende tilpasning til nationale programmer og strategier og mindske både overlapning og fragmentering af indsatsen af indsatsen, samtidig med at der sikres synergi på tværs af interessenter og aktiviteter.

| (73) | Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er nødvendige for at holde trit med det stadig stigende innovationstempo på dette område,
  for at
  skabe betydelige afsmittende virkninger for samfundet ved at tilpasse strategier og investeringer hen imod fælles europæisk interesse. Medlemmerne af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør derfor være Unionen, medlemsstater og lande, der frivilligt er associeret med Horisont Europa samt sammenslutninger, som private medlemmer, der repræsenterer deres tilknyttede virksomheder [og andre juridiske enheder, der er aktive på området for elektronikkomponenter og -systemer i Europa]. Medlemsstaternes deltagelse vil desuden lette en sammenhængende tilpasning til nationale programmer og strategier og mindske både overlapning og fragmentering af indsatsen af indsatsen, samtidig med at der sikres synergi på tværs af interessenter og aktiviteter. |
| --- | --- |

(73)

Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er nødvendige for at holde trit med det stadig stigende innovationstempo på dette område,
  for at
  skabe betydelige afsmittende virkninger for samfundet ved at tilpasse strategier og investeringer hen imod fælles europæisk interesse. Medlemmerne af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør derfor være Unionen, medlemsstater og lande, der frivilligt er associeret med Horisont Europa samt sammenslutninger, som private medlemmer, der repræsenterer deres tilknyttede virksomheder [og andre juridiske enheder, der er aktive på området for elektronikkomponenter og -systemer i Europa]. Medlemsstaternes deltagelse vil desuden lette en sammenhængende tilpasning til nationale programmer og strategier og mindske både overlapning og fragmentering af indsatsen af indsatsen, samtidig med at der sikres synergi på tværs af interessenter og aktiviteter.

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 74

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (74) | I henhold til [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen bør
  de deltagende stater overlade gennemførelsen
  af
  deres
  bidrag
  til deres nationale deltagere i indirekte aktioner til
  fællesforetagendet for
  centrale digitale teknologier. Støttemodtagerne bør underskrive en enkelt tilskudsaftale med fællesforetagendet
  i
  overensstemmelse med Horisont Europa-reglerne, herunder de respektive rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder, afhængigt af hvilket EU-program der støtter den tilsvarende tilskudsaktivitet. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør behandle betalingsanmodninger og foretage betalingerne
  til
  støttemodtagerne
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(74)

I henhold til [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen bør
  de deltagende stater overlade gennemførelsen
  af
  deres
  bidrag
  til deres nationale deltagere i indirekte aktioner til
  fællesforetagendet for
  centrale digitale teknologier. Støttemodtagerne bør underskrive en enkelt tilskudsaftale med fællesforetagendet
  i
  overensstemmelse med Horisont Europa-reglerne, herunder de respektive rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder, afhængigt af hvilket EU-program der støtter den tilsvarende tilskudsaktivitet. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør behandle betalingsanmodninger og foretage betalingerne
  til
  støttemodtagerne
  .

| (74) | I henhold til [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen bør
  fællesforetagenderne gennemføre en central forvaltning
  af
  alle finansielle
  bidrag
  gennem en koordineret tilgang. Hver deltagende stat bør derfor indgå en administrativ aftale med
  fællesforetagendet
  , som fastlægger koordineringsmekanismen
  for
  betaling af og rapportering om bidrag til ansøgere, der er etableret
  i
  den pågældende deltagende stat. For at sikre sammenhæng med deres nationale strategiske prioriteter og i behørigt begrundede tilfælde bør deltagende stater have ret til at nedlægge veto mod brugen af deres nationale finansielle bidrag
  til
  specifikke ansøgere
  . |
| --- | --- |

(74)

I henhold til [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen bør
  fællesforetagenderne gennemføre en central forvaltning
  af
  alle finansielle
  bidrag
  gennem en koordineret tilgang. Hver deltagende stat bør derfor indgå en administrativ aftale med
  fællesforetagendet
  , som fastlægger koordineringsmekanismen
  for
  betaling af og rapportering om bidrag til ansøgere, der er etableret
  i
  den pågældende deltagende stat. For at sikre sammenhæng med deres nationale strategiske prioriteter og i behørigt begrundede tilfælde bør deltagende stater have ret til at nedlægge veto mod brugen af deres nationale finansielle bidrag
  til
  specifikke ansøgere
  .

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 77

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (77) | Unionens retlige ramme for det fælles europæiske luftrum (31) har til formål at reformere det europæiske lufttrafikstyringssystem (ATM) gennem institutionelle, operationelle, teknologiske og lovgivningsmæssige aktioner med henblik på at forbedre dets præstationer med hensyn til kapacitet, sikkerhed, effektivitet og miljøpåvirkning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(77)

Unionens retlige ramme for det fælles europæiske luftrum (31) har til formål at reformere det europæiske lufttrafikstyringssystem (ATM) gennem institutionelle, operationelle, teknologiske og lovgivningsmæssige aktioner med henblik på at forbedre dets præstationer med hensyn til kapacitet, sikkerhed, effektivitet og miljøpåvirkning.

| (77) | Unionens retlige ramme for det fælles europæiske luftrum (31) har til formål at reformere det europæiske lufttrafikstyringssystem (ATM) gennem institutionelle, operationelle, teknologiske og lovgivningsmæssige aktioner med henblik på at forbedre dets præstationer med hensyn til kapacitet, sikkerhed, effektivitet og
  klima- og
  miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

(77)

Unionens retlige ramme for det fælles europæiske luftrum (31) har til formål at reformere det europæiske lufttrafikstyringssystem (ATM) gennem institutionelle, operationelle, teknologiske og lovgivningsmæssige aktioner med henblik på at forbedre dets præstationer med hensyn til kapacitet, sikkerhed, effektivitet og
  klima- og
  miljøpåvirkning.

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 78

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (78) | Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (»SESAR-projektet«) (32) har til formål at modernisere lufttrafikstyringen og samle teknologisk og operationel innovation til støtte for det fælles europæiske luftrum. Det sigter mod at tilvejebringe de teknologiske løsninger til et højeffektivt lufttrafikstyringssystem inden 2035, så der kan opnås en mere sikker og
  miljøvenlig
  lufttransportsektor, som ikke er overbelastet. SESAR-projektet omfatter tre indbyrdes forbundne, løbende processer, som er i stadig udvikling, som definerer, udvikler og udbreder innovative teknologiske systemer og driftsprocedurer, der ligger til grund for det digitale europæiske luftrum, der fremgår af den europæiske ATM-masterplan (33). |

Kommissionens forslag

Ændring

(78)

Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (»SESAR-projektet«) (32) har til formål at modernisere lufttrafikstyringen og samle teknologisk og operationel innovation til støtte for det fælles europæiske luftrum. Det sigter mod at tilvejebringe de teknologiske løsninger til et højeffektivt lufttrafikstyringssystem inden 2035, så der kan opnås en mere sikker og
  miljøvenlig
  lufttransportsektor, som ikke er overbelastet. SESAR-projektet omfatter tre indbyrdes forbundne, løbende processer, som er i stadig udvikling, som definerer, udvikler og udbreder innovative teknologiske systemer og driftsprocedurer, der ligger til grund for det digitale europæiske luftrum, der fremgår af den europæiske ATM-masterplan (33).

| (78) | Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (»SESAR-projektet«) (32) har til formål at modernisere lufttrafikstyringen og samle teknologisk og operationel innovation til støtte for det fælles europæiske luftrum. Det sigter mod at tilvejebringe de teknologiske løsninger til et højeffektivt lufttrafikstyringssystem inden 2035, så der kan opnås en
  endnu
  mere sikker og
  miljø- og klimavenlig
  lufttransportsektor, som ikke er overbelastet
  , i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og den europæiske klimalov
  . SESAR-projektet omfatter tre indbyrdes forbundne, løbende processer, som er i stadig udvikling, som definerer, udvikler og udbreder innovative teknologiske systemer og driftsprocedurer, der ligger til grund for det digitale europæiske luftrum, der fremgår af den europæiske ATM-masterplan (33). |
| --- | --- |

(78)

Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (»SESAR-projektet«) (32) har til formål at modernisere lufttrafikstyringen og samle teknologisk og operationel innovation til støtte for det fælles europæiske luftrum. Det sigter mod at tilvejebringe de teknologiske løsninger til et højeffektivt lufttrafikstyringssystem inden 2035, så der kan opnås en
  endnu
  mere sikker og
  miljø- og klimavenlig
  lufttransportsektor, som ikke er overbelastet
  , i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og den europæiske klimalov
  . SESAR-projektet omfatter tre indbyrdes forbundne, løbende processer, som er i stadig udvikling, som definerer, udvikler og udbreder innovative teknologiske systemer og driftsprocedurer, der ligger til grund for det digitale europæiske luftrum, der fremgår af den europæiske ATM-masterplan (33).

Ændring 61

Forslag til forordning

Betragtning 79

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (79) | »Den europæiske ATM-masterplan« er planlægningsværktøjet for moderniseringen af lufttrafikstyringen i Europa, som forbinder ATM-forsknings- og -innovationsaktiviteter med udbredelsesscenarier for at opfylde præstationsmålene for det fælles europæiske luftrum. |

Kommissionens forslag

Ændring

(79)

»Den europæiske ATM-masterplan« er planlægningsværktøjet for moderniseringen af lufttrafikstyringen i Europa, som forbinder ATM-forsknings- og -innovationsaktiviteter med udbredelsesscenarier for at opfylde præstationsmålene for det fælles europæiske luftrum.

| (79) | »Den europæiske ATM-masterplan« er planlægningsværktøjet for moderniseringen af lufttrafikstyringen i Europa, som forbinder ATM-forsknings- og -innovationsaktiviteter med udbredelsesscenarier for at opfylde præstationsmålene for det fælles europæiske luftrum
  , hvilket ikke blot øger effektiviteten under de enkelte flyvninger, men også muliggør en løbende tilpasning af den overordnede kapacitet sideløbende med det teknologiske fremskridt
  . |
| --- | --- |

(79)

»Den europæiske ATM-masterplan« er planlægningsværktøjet for moderniseringen af lufttrafikstyringen i Europa, som forbinder ATM-forsknings- og -innovationsaktiviteter med udbredelsesscenarier for at opfylde præstationsmålene for det fælles europæiske luftrum
  , hvilket ikke blot øger effektiviteten under de enkelte flyvninger, men også muliggør en løbende tilpasning af den overordnede kapacitet sideløbende med det teknologiske fremskridt
  .

Ændring 62

Forslag til forordning

Betragtning 81

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (81) | Fællesforetagendet SESAR 3 bør bygge på erfaringerne fra fællesforetagendet SESAR og fortsætte med at koordinere ATM-forskningen i Unionen. Hovedformålet for fællesforetagendet SESAR 3 bør
  være
  at styrke og yderligere integrere forsknings- og innovationskapaciteten i Europa
  for derved at
  bidrage til at fremskynde digitaliseringen af sektoren og gøre den mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken. Gennem innovation bør det styrke konkurrenceevnen for bemandede og ubemandede lufttransport- og ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst. Det bør
  udvikle
  og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(81)

Fællesforetagendet SESAR 3 bør bygge på erfaringerne fra fællesforetagendet SESAR og fortsætte med at koordinere ATM-forskningen i Unionen. Hovedformålet for fællesforetagendet SESAR 3 bør
  være
  at styrke og yderligere integrere forsknings- og innovationskapaciteten i Europa
  for derved at
  bidrage til at fremskynde digitaliseringen af sektoren og gøre den mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken. Gennem innovation bør det styrke konkurrenceevnen for bemandede og ubemandede lufttransport- og ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst. Det bør
  udvikle
  og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden.

| (81) | Fællesforetagendet SESAR 3 bør bygge på erfaringerne fra fællesforetagendet SESAR og fortsætte med at koordinere ATM-forskningen i Unionen. Hovedformålet for fællesforetagendet SESAR 3 bør
  kunne støtte foranstaltninger, hvis sigte er
  at styrke og yderligere integrere forsknings- og innovationskapaciteten i Europa
  , hvilket atter vil
  bidrage til at fremskynde digitaliseringen af sektoren og gøre den mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken. Gennem innovation bør det
  bidrage til at
  styrke konkurrenceevnen for bemandede og ubemandede lufttransport- og ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk
  og social
  genopretning og vækst. Det bør
  styrke udviklingen
  og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden. |
| --- | --- |

(81)

Fællesforetagendet SESAR 3 bør bygge på erfaringerne fra fællesforetagendet SESAR og fortsætte med at koordinere ATM-forskningen i Unionen. Hovedformålet for fællesforetagendet SESAR 3 bør
  kunne støtte foranstaltninger, hvis sigte er
  at styrke og yderligere integrere forsknings- og innovationskapaciteten i Europa
  , hvilket atter vil
  bidrage til at fremskynde digitaliseringen af sektoren og gøre den mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken. Gennem innovation bør det
  bidrage til at
  styrke konkurrenceevnen for bemandede og ubemandede lufttransport- og ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk
  og social
  genopretning og vækst. Det bør
  styrke udviklingen
  og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden.

Ændring 63

Forslag til forordning

Betragtning 83

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (83) | Deltagelse i fællesforetagendet SESAR 3 bør være åben for så mange interessenter som muligt og omfatte repræsentanter fra alle medlemsstater og lande, der er associeret med Horisont Europa, herunder SMV'er, gennem forskellige former for deltagelse. Deltagelsen bør navnlig sikre en passende balance mellem udstyrsfabrikanter for både bemandet og ubemandet luftfart, luftrumsbrugere, luftfartstjenesteudøvere, lufthavne, militæret og faglige personalesammenslutninger og bør tilbyde SMV'er, den akademiske verden og forskningsorganisationer muligheder. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser for potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides. |

Kommissionens forslag

Ændring

(83)

Deltagelse i fællesforetagendet SESAR 3 bør være åben for så mange interessenter som muligt og omfatte repræsentanter fra alle medlemsstater og lande, der er associeret med Horisont Europa, herunder SMV'er, gennem forskellige former for deltagelse. Deltagelsen bør navnlig sikre en passende balance mellem udstyrsfabrikanter for både bemandet og ubemandet luftfart, luftrumsbrugere, luftfartstjenesteudøvere, lufthavne, militæret og faglige personalesammenslutninger og bør tilbyde SMV'er, den akademiske verden og forskningsorganisationer muligheder. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser for potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides.

| (83) | Deltagelse i fællesforetagendet SESAR 3 bør være åben for så mange interessenter som muligt og omfatte repræsentanter fra alle medlemsstater og lande, der er associeret med Horisont Europa, herunder SMV'er,
  videnskabelige eksperter og relevante civilsamfundsorganisationer, herunder inden for områderne miljø og klima,
  gennem forskellige former for deltagelse. Deltagelsen bør navnlig sikre en passende balance mellem udstyrsfabrikanter for både bemandet og ubemandet luftfart, luftrumsbrugere, luftfartstjenesteudøvere, lufthavne, militæret og faglige personalesammenslutninger og bør tilbyde SMV'er, den akademiske verden og forskningsorganisationer muligheder. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser for potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides. |
| --- | --- |

(83)

Deltagelse i fællesforetagendet SESAR 3 bør være åben for så mange interessenter som muligt og omfatte repræsentanter fra alle medlemsstater og lande, der er associeret med Horisont Europa, herunder SMV'er,
  videnskabelige eksperter og relevante civilsamfundsorganisationer, herunder inden for områderne miljø og klima,
  gennem forskellige former for deltagelse. Deltagelsen bør navnlig sikre en passende balance mellem udstyrsfabrikanter for både bemandet og ubemandet luftfart, luftrumsbrugere, luftfartstjenesteudøvere, lufthavne, militæret og faglige personalesammenslutninger og bør tilbyde SMV'er, den akademiske verden og forskningsorganisationer muligheder. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser for potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides.

Ændring 64

Forslag til forordning

Betragtning 86

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (86) | Eurocontrol Agency har en passende infrastruktur og de nødvendige administrations-, IT-, kommunikations- og logistikstøttetjenester. Fællesforetagendet SESAR 3 bør drage fordel af sådanne infrastrukturer og tjenester fra Eurocontrol. I denne forbindelse kan der kun opnås få potentielle synergier ved at samle de administrative ressourcer med andre fællesforetagender
  gennem et fælles backoffice
  . Fællesforetagendet SESAR 3 bør derfor fravælge de fælles backoffice-funktioner, der oprettes ved denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(86)

Eurocontrol Agency har en passende infrastruktur og de nødvendige administrations-, IT-, kommunikations- og logistikstøttetjenester. Fællesforetagendet SESAR 3 bør drage fordel af sådanne infrastrukturer og tjenester fra Eurocontrol. I denne forbindelse kan der kun opnås få potentielle synergier ved at samle de administrative ressourcer med andre fællesforetagender
  gennem et fælles backoffice
  . Fællesforetagendet SESAR 3 bør derfor fravælge de fælles backoffice-funktioner, der oprettes ved denne forordning.

| (86) | Eurocontrol Agency har en passende infrastruktur og de nødvendige administrations-, IT-, kommunikations- og logistikstøttetjenester. Fællesforetagendet SESAR 3 bør drage fordel af sådanne infrastrukturer og tjenester fra Eurocontrol. I denne forbindelse kan der kun opnås få potentielle synergier ved at samle de administrative ressourcer med andre fællesforetagender. Fællesforetagendet SESAR 3 bør derfor fravælge de fælles backoffice-funktioner, der oprettes ved denne forordning. |
| --- | --- |

(86)

Eurocontrol Agency har en passende infrastruktur og de nødvendige administrations-, IT-, kommunikations- og logistikstøttetjenester. Fællesforetagendet SESAR 3 bør drage fordel af sådanne infrastrukturer og tjenester fra Eurocontrol. I denne forbindelse kan der kun opnås få potentielle synergier ved at samle de administrative ressourcer med andre fællesforetagender. Fællesforetagendet SESAR 3 bør derfor fravælge de fælles backoffice-funktioner, der oprettes ved denne forordning.

Ændring 65

Forslag til forordning

Betragtning 88

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (88) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter for 2019--2024 »Et Europa klar til den digitale tidsalder«, »En økonomi, der tjener alle« og de politiske målsætninger, der er fastsat inden for rammerne af Kommissionens
  meddelelse
  »Europas digitale fremtid i støbeskeen«, skal Europa udvikle de kritiske digitale infrastrukturer baseret på 5G-net og opbygge sin teknologiske kapacitet hen imod 6G med en tidshorisont frem til 2030. I denne sammenhæng har Kommissionen understreget den strategiske betydning af et europæisk partnerskab for intelligente net og tjenester med henblik på at levere sikre konnektivitetsbaserede tjenester til forbrugere og virksomheder. Disse prioriteter kan nås ved at samle de centrale aktører, dvs. industrien, den akademiske verden og de offentlige myndigheder, inden for rammerne af et europæisk partnerskab, der bygger på resultaterne af det offentlig-private partnerskab vedrørende 5G, som med succes har udviklet 5G-teknologi og -standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(88)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter for 2019--2024 »Et Europa klar til den digitale tidsalder«, »En økonomi, der tjener alle« og de politiske målsætninger, der er fastsat inden for rammerne af Kommissionens
  meddelelse
  »Europas digitale fremtid i støbeskeen«, skal Europa udvikle de kritiske digitale infrastrukturer baseret på 5G-net og opbygge sin teknologiske kapacitet hen imod 6G med en tidshorisont frem til 2030. I denne sammenhæng har Kommissionen understreget den strategiske betydning af et europæisk partnerskab for intelligente net og tjenester med henblik på at levere sikre konnektivitetsbaserede tjenester til forbrugere og virksomheder. Disse prioriteter kan nås ved at samle de centrale aktører, dvs. industrien, den akademiske verden og de offentlige myndigheder, inden for rammerne af et europæisk partnerskab, der bygger på resultaterne af det offentlig-private partnerskab vedrørende 5G, som med succes har udviklet 5G-teknologi og -standarder.

| (88) | I forbindelse med Kommissionens prioriteter for 2019-2024 »Et Europa klar til den digitale tidsalder«, »En økonomi, der tjener alle« og de politiske målsætninger, der er fastsat inden for rammerne af Kommissionens
  meddelelser
  »Europas digitale fremtid i støbeskeen«
  og »2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade«
  skal Europa udvikle de kritiske digitale infrastrukturer baseret på 5G-net og opbygge sin
  videnbase og
  teknologiske kapacitet hen imod 6G
  og nye relevante kommunikationsteknologier
  med en tidshorisont frem til 2030. I denne sammenhæng har Kommissionen understreget den strategiske betydning af et europæisk partnerskab for intelligente net og tjenester med henblik på at levere sikre konnektivitetsbaserede tjenester til forbrugere og virksomheder. Disse prioriteter kan nås ved at samle de centrale aktører, dvs. industrien, den akademiske verden
  , civilsamfundsorganisationer
  og de offentlige myndigheder, inden for rammerne af et europæisk partnerskab, der bygger på resultaterne af det offentlig-private partnerskab vedrørende 5G, som med succes har udviklet 5G-teknologi og -standarder. |
| --- | --- |

(88)

I forbindelse med Kommissionens prioriteter for 2019-2024 »Et Europa klar til den digitale tidsalder«, »En økonomi, der tjener alle« og de politiske målsætninger, der er fastsat inden for rammerne af Kommissionens
  meddelelser
  »Europas digitale fremtid i støbeskeen«
  og »2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade«
  skal Europa udvikle de kritiske digitale infrastrukturer baseret på 5G-net og opbygge sin
  videnbase og
  teknologiske kapacitet hen imod 6G
  og nye relevante kommunikationsteknologier
  med en tidshorisont frem til 2030. I denne sammenhæng har Kommissionen understreget den strategiske betydning af et europæisk partnerskab for intelligente net og tjenester med henblik på at levere sikre konnektivitetsbaserede tjenester til forbrugere og virksomheder. Disse prioriteter kan nås ved at samle de centrale aktører, dvs. industrien, den akademiske verden
  , civilsamfundsorganisationer
  og de offentlige myndigheder, inden for rammerne af et europæisk partnerskab, der bygger på resultaterne af det offentlig-private partnerskab vedrørende 5G, som med succes har udviklet 5G-teknologi og -standarder.

Ændring 66

Forslag til forordning

Betragtning 89

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (89) | Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester har til formål at behandle politiske spørgsmål inden for digital infrastruktur og udvide teknologiområdet for forskning og innovation til 6G-net. Fællesforetagendet bør med tæt inddragelse af medlemsstaterne styrke indsatsen for at imødekomme Unionens politiske og sociale behov med hensyn til energieffektivitet i nettet, cybersikkerhed, teknologisk suverænitet, privatlivets fred og etik og udvide forsknings- og innovationsområdet fra net til cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr, der gør det muligt at levere tjenester til borgerne og en lang række økonomiske sektorer som f.eks. sundhedspleje, transport, produktion og medier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(89)

Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester har til formål at behandle politiske spørgsmål inden for digital infrastruktur og udvide teknologiområdet for forskning og innovation til 6G-net. Fællesforetagendet bør med tæt inddragelse af medlemsstaterne styrke indsatsen for at imødekomme Unionens politiske og sociale behov med hensyn til energieffektivitet i nettet, cybersikkerhed, teknologisk suverænitet, privatlivets fred og etik og udvide forsknings- og innovationsområdet fra net til cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr, der gør det muligt at levere tjenester til borgerne og en lang række økonomiske sektorer som f.eks. sundhedspleje, transport, produktion og medier.

| (89) | Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester har til formål at behandle politiske spørgsmål inden for digital infrastruktur og udvide teknologiområdet for forskning og innovation til 6G-net
  og andre kommunikationsnet
  . Fællesforetagendet bør med tæt inddragelse af medlemsstaterne styrke indsatsen for at imødekomme Unionens politiske og sociale behov med hensyn til energieffektivitet i nettet, cybersikkerhed, teknologisk suverænitet
  og modstandsdygtighed
  , privatlivets fred og etik og udvide forsknings- og innovationsområdet fra net til cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr, der gør det muligt at levere tjenester til borgerne og en lang række økonomiske
  og sociale
  sektorer som f.eks. sundhedspleje, transport, produktion og medier. |
| --- | --- |

(89)

Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester har til formål at behandle politiske spørgsmål inden for digital infrastruktur og udvide teknologiområdet for forskning og innovation til 6G-net
  og andre kommunikationsnet
  . Fællesforetagendet bør med tæt inddragelse af medlemsstaterne styrke indsatsen for at imødekomme Unionens politiske og sociale behov med hensyn til energieffektivitet i nettet, cybersikkerhed, teknologisk suverænitet
  og modstandsdygtighed
  , privatlivets fred og etik og udvide forsknings- og innovationsområdet fra net til cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr, der gør det muligt at levere tjenester til borgerne og en lang række økonomiske
  og sociale
  sektorer som f.eks. sundhedspleje, transport, produktion og medier.

Ændring 67

Forslag til forordning

Betragtning 91

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (91) | Avancerede 5G-infrastrukturer
  vil
  danne grundlag for udviklingen af økosystemer til den digitale og grønne omstilling og i næste trin for Europas parathed til at indføre 6G-teknologi. Connecting Europe 2-facilitetens digitale område (CEF) giver sammen med programmet for et digitalt Europa og InvestEU-programmet mulighed for at udvikle 5G- og senere 6G-baserede digitale økosystemer. Under hensyntagen til den brede vifte af offentlige og private interessenter, der er involveret i sådanne udbredelsesprojekter, er det afgørende, at udarbejdelsen af en strategisk dagsorden, bidraget til programmeringen og oplysning og inddragelse af interessenter i sådanne programmer
  koordineres
  . Som et strategisk grundlag for disse opgaver bør fællesforetagendet for intelligente net og tjenester koordinere udviklingen af strategiske udbredelsesdagsordener for de relevante udbredelsesområder, f.eks. 5G-systemer langs veje og jernbaner. Disse dagsordener bør bl.a. omfatte køreplaner for udbredelse, de vigtigste muligheder for samarbejdsmodeller og andre strategiske spørgsmål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(91)

Avancerede 5G-infrastrukturer
  vil
  danne grundlag for udviklingen af økosystemer til den digitale og grønne omstilling og i næste trin for Europas parathed til at indføre 6G-teknologi. Connecting Europe 2-facilitetens digitale område (CEF) giver sammen med programmet for et digitalt Europa og InvestEU-programmet mulighed for at udvikle 5G- og senere 6G-baserede digitale økosystemer. Under hensyntagen til den brede vifte af offentlige og private interessenter, der er involveret i sådanne udbredelsesprojekter, er det afgørende, at udarbejdelsen af en strategisk dagsorden, bidraget til programmeringen og oplysning og inddragelse af interessenter i sådanne programmer
  koordineres
  . Som et strategisk grundlag for disse opgaver bør fællesforetagendet for intelligente net og tjenester koordinere udviklingen af strategiske udbredelsesdagsordener for de relevante udbredelsesområder, f.eks. 5G-systemer langs veje og jernbaner. Disse dagsordener bør bl.a. omfatte køreplaner for udbredelse, de vigtigste muligheder for samarbejdsmodeller og andre strategiske spørgsmål.

| (91) | Avancerede 5G-infrastrukturer
  kan
  danne grundlag for udviklingen af økosystemer til den digitale og grønne omstilling og i næste trin for Europas parathed til at indføre 6G-teknologi
  på en gennemsigtig og åben måde, da indførelse af globale 6G-standarder vil reducere omkostninger, skabe mere effektive digitale forsyningskæder og styrke innovation
  . Connecting Europe 2-facilitetens digitale område (CEF) giver sammen med programmet for et digitalt Europa og InvestEU-programmet mulighed for at udvikle 5G- og senere 6G-baserede digitale økosystemer. Under hensyntagen til den brede vifte af offentlige og private interessenter, der er involveret i sådanne udbredelsesprojekter, er det afgørende at
  lette
  udarbejdelsen af en strategisk dagsorden, bidraget til programmeringen og oplysning og inddragelse af interessenter i sådanne programmer. Som et strategisk grundlag for disse opgaver bør fællesforetagendet for intelligente net og tjenester koordinere udviklingen af strategiske udbredelsesdagsordener for de relevante udbredelsesområder, f.eks. 5G-systemer langs veje og jernbaner. Disse dagsordener bør bl.a. omfatte køreplaner for udbredelse
  , anbefalinger vedrørende teknologi
  , de vigtigste muligheder for samarbejdsmodeller og andre strategiske spørgsmål. |
| --- | --- |

(91)

Avancerede 5G-infrastrukturer
  kan
  danne grundlag for udviklingen af økosystemer til den digitale og grønne omstilling og i næste trin for Europas parathed til at indføre 6G-teknologi
  på en gennemsigtig og åben måde, da indførelse af globale 6G-standarder vil reducere omkostninger, skabe mere effektive digitale forsyningskæder og styrke innovation
  . Connecting Europe 2-facilitetens digitale område (CEF) giver sammen med programmet for et digitalt Europa og InvestEU-programmet mulighed for at udvikle 5G- og senere 6G-baserede digitale økosystemer. Under hensyntagen til den brede vifte af offentlige og private interessenter, der er involveret i sådanne udbredelsesprojekter, er det afgørende at
  lette
  udarbejdelsen af en strategisk dagsorden, bidraget til programmeringen og oplysning og inddragelse af interessenter i sådanne programmer. Som et strategisk grundlag for disse opgaver bør fællesforetagendet for intelligente net og tjenester koordinere udviklingen af strategiske udbredelsesdagsordener for de relevante udbredelsesområder, f.eks. 5G-systemer langs veje og jernbaner. Disse dagsordener bør bl.a. omfatte køreplaner for udbredelse
  , anbefalinger vedrørende teknologi
  , de vigtigste muligheder for samarbejdsmodeller og andre strategiske spørgsmål.

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning oprettes ni fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til gennemførelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber som defineret i [artikel 2, nr. 3] og omhandlet i [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen. Den fastlægger deres målsætninger og opgaver, medlemskab, organisation og øvrige forretningsorden. | Ved denne forordning oprettes ni fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til gennemførelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber som defineret i [artikel 2, nr. 3] og omhandlet i [artikel 8, stk. 1, litra c)],
  og bilag III
  i Horisont Europa-forordningen. Den fastlægger deres målsætninger og opgaver, medlemskab, organisation og øvrige forretningsorden
  , herunder vedrørende gennemsigtighed og ansvarlighed
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning oprettes ni fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til gennemførelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber som defineret i [artikel 2, nr. 3] og omhandlet i [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen. Den fastlægger deres målsætninger og opgaver, medlemskab, organisation og øvrige forretningsorden.

Ved denne forordning oprettes ni fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til gennemførelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber som defineret i [artikel 2, nr. 3] og omhandlet i [artikel 8, stk. 1, litra c)],
  og bilag III
  i Horisont Europa-forordningen. Den fastlægger deres målsætninger og opgaver, medlemskab, organisation og øvrige forretningsorden
  , herunder vedrørende gennemsigtighed og ansvarlighed
  .

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a. | »tilknyttede enheder«: enheder som defineret i finansforordningens artikel 187, stk. 1 |

Kommissionens forslag

Ændring

6a.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9. | »yderligere aktivitet«: en aktivitet, der
  ligger uden
  for hoveddelen af arbejdsprogrammet, og som ikke modtager finansiel støtte fra fællesforetagendet, men som bidrager til dets målsætninger, og som er direkte forbundet med udnyttelsen af resultater fra projekter under det pågældende fællesforetagende eller dets tidligere initiativer eller har en betydelig EU-merværdi |

Kommissionens forslag

Ændring

9.

»yderligere aktivitet«: en aktivitet, der
  ligger uden
  for hoveddelen af arbejdsprogrammet, og som ikke modtager finansiel støtte fra fællesforetagendet, men som bidrager til dets målsætninger, og som er direkte forbundet med udnyttelsen af resultater fra projekter under det pågældende fællesforetagende eller dets tidligere initiativer eller har en betydelig EU-merværdi

| 9. | »yderligere aktivitet«: en aktivitet, der
  indgår i den årlige plan
  for
  yderligere aktiviteter, som er knyttet som bilag til
  hoveddelen af arbejdsprogrammet, og som ikke modtager finansiel støtte fra fællesforetagendet, men som
  direkte
  bidrager til dets målsætninger, og som er direkte forbundet med udnyttelsen af resultater fra projekter under det pågældende fællesforetagende eller dets tidligere initiativer eller har en betydelig EU-merværdi
  og bidrager til Unionens politikker |
| --- | --- |

9.

»yderligere aktivitet«: en aktivitet, der
  indgår i den årlige plan
  for
  yderligere aktiviteter, som er knyttet som bilag til
  hoveddelen af arbejdsprogrammet, og som ikke modtager finansiel støtte fra fællesforetagendet, men som
  direkte
  bidrager til dets målsætninger, og som er direkte forbundet med udnyttelsen af resultater fra projekter under det pågældende fællesforetagende eller dets tidligere initiativer eller har en betydelig EU-merværdi
  og bidrager til Unionens politikker

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De i artikel 3 nævnte fællesforetagender bidrager til Horisont Europa-forordningens målsætninger som fastsat forordningens [artikel 3]. | 1.   De i artikel 3 nævnte fællesforetagender bidrager til Horisont Europa-forordningens
  generelle og specifikke
  målsætninger som fastsat
  i
  forordningens [artikel 3]. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   De i artikel 3 nævnte fællesforetagender bidrager til Horisont Europa-forordningens målsætninger som fastsat forordningens [artikel 3].

1.   De i artikel 3 nævnte fællesforetagender bidrager til Horisont Europa-forordningens
  generelle og specifikke
  målsætninger som fastsat
  i
  forordningens [artikel 3].

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — indledning

Artikel 4 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Fællesforetagenderne opfylder
  ved at inddrage og engagere partnere i udformningen og gennemførelsen af et program af forsknings- og innovationsaktiviteter
  følgende generelle målsætninger: | 2.   Fællesforetagenderne opfylder følgende generelle målsætninger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Fællesforetagenderne opfylder
  ved at inddrage og engagere partnere i udformningen og gennemførelsen af et program af forsknings- og innovationsaktiviteter
  følgende generelle målsætninger:

2.   Fællesforetagenderne opfylder følgende generelle målsætninger:

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra a

Artikel 4 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | styrkelse og integration af Unionens videnskabelige og teknologiske kapacitet til støtte for skabelse og udbredelse af ny viden af høj kvalitet, navnlig med henblik på at løse globale udfordringer, sikre Unionens konkurrenceevne og bæredygtighed og bidrage til et styrket europæisk forskningsrum |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

styrkelse og integration af Unionens videnskabelige og teknologiske kapacitet til støtte for skabelse og udbredelse af ny viden af høj kvalitet, navnlig med henblik på at løse globale udfordringer, sikre Unionens konkurrenceevne og bæredygtighed og bidrage til et styrket europæisk forskningsrum

| a) | styrkelse og integration af Unionens
  , medlemsstaternes og regionernes
  videnskabelige
  , innovative
  og teknologiske kapacitet til støtte for skabelse og udbredelse af ny viden af høj kvalitet, navnlig med henblik på at løse globale
  samfundsmæssige
  udfordringer, sikre
  og styrke
  Unionens konkurrenceevne
  , europæisk merværdi, modstandsdygtighed
  og bæredygtighed og bidrage til et styrket europæisk forskningsrum |
| --- | --- |

a)

styrkelse og integration af Unionens
  , medlemsstaternes og regionernes
  videnskabelige
  , innovative
  og teknologiske kapacitet til støtte for skabelse og udbredelse af ny viden af høj kvalitet, navnlig med henblik på at løse globale
  samfundsmæssige
  udfordringer, sikre
  og styrke
  Unionens konkurrenceevne
  , europæisk merværdi, modstandsdygtighed
  og bæredygtighed og bidrage til et styrket europæisk forskningsrum

, medlemsstaternes og regionernes

, innovative

samfundsmæssige

og styrke

, europæisk merværdi, modstandsdygtighed

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra b

Artikel 4 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikring af bæredygtighedsdrevet globalt lederskab for Unionens værdikæder og Unionens
  åbne
  strategiske autonomi inden for centrale teknologier og industrier i overensstemmelse med den industrielle strategi for Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikring af bæredygtighedsdrevet globalt lederskab for Unionens værdikæder og Unionens
  åbne
  strategiske autonomi inden for centrale teknologier og industrier i overensstemmelse med den industrielle strategi for Europa

åbne

| b) | sikring af bæredygtighedsdrevet globalt lederskab
  og modstandsdygtighed
  for Unionens værdikæder og
  beskyttelse af
  Unionens strategiske autonomi
  , idet der opretholdes en åben økonomi,
  inden for centrale teknologier og industrier i overensstemmelse med den industrielle strategi
  og SMV-strategien
  for Europa
  , den europæiske grønne pagt, andre EU-politikker og den europæiske genopretningsplan |
| --- | --- |

b)

sikring af bæredygtighedsdrevet globalt lederskab
  og modstandsdygtighed
  for Unionens værdikæder og
  beskyttelse af
  Unionens strategiske autonomi
  , idet der opretholdes en åben økonomi,
  inden for centrale teknologier og industrier i overensstemmelse med den industrielle strategi
  og SMV-strategien
  for Europa
  , den europæiske grønne pagt, andre EU-politikker og den europæiske genopretningsplan

og modstandsdygtighed

beskyttelse af

, idet der opretholdes en åben økonomi,

og SMV-strategien

, den europæiske grønne pagt, andre EU-politikker og den europæiske genopretningsplan

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra c

Artikel 4 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikling og fremskyndelse af udbredelsen af innovative løsninger i hele Unionen til håndtering af klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer, der bidrager til Unionens strategiske prioriteter,
  navnlig med henblik på at nå
  FN's mål for bæredygtig udvikling og
  opnå
  klimaneutralitet i Unionen senest i 2050. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikling og fremskyndelse af udbredelsen af innovative løsninger i hele Unionen til håndtering af klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer, der bidrager til Unionens strategiske prioriteter,
  navnlig med henblik på at nå
  FN's mål for bæredygtig udvikling og
  opnå
  klimaneutralitet i Unionen senest i 2050.

navnlig med henblik på at nå

opnå

| c) | udvikling og fremskyndelse af udbredelsen af innovative løsninger i hele Unionen til håndtering af klima-, miljø-, sundheds-
  , digitale
  og andre globale samfundsmæssige udfordringer, der bidrager til Unionens strategiske prioriteter,
  fremskyndelse af den økonomiske vækst i Unionen og fremme af innovationsøkosystemet, idet
  FN's mål for bæredygtig udvikling
  samtidig nås,
  og
  der opnås
  klimaneutralitet i Unionen senest i 2050
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  . |
| --- | --- |

c)

udvikling og fremskyndelse af udbredelsen af innovative løsninger i hele Unionen til håndtering af klima-, miljø-, sundheds-
  , digitale
  og andre globale samfundsmæssige udfordringer, der bidrager til Unionens strategiske prioriteter,
  fremskyndelse af den økonomiske vækst i Unionen og fremme af innovationsøkosystemet, idet
  FN's mål for bæredygtig udvikling
  samtidig nås,
  og
  der opnås
  klimaneutralitet i Unionen senest i 2050
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  .

, digitale

fremskyndelse af den økonomiske vækst i Unionen og fremme af innovationsøkosystemet, idet

samtidig nås,

der opnås

i overensstemmelse med Parisaftalen

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra a

Artikel 4 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | øge den kritiske masse og den videnskabelige kapacitet inden for tværsektoriel og tværfaglig forskning og innovation i hele Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

øge den kritiske masse og den videnskabelige kapacitet inden for tværsektoriel og tværfaglig forskning og innovation i hele Unionen

| a) | øge den kritiske masse og den videnskabelige
  og teknologiske
  kapacitet inden for
  kollaborativ,
  tværsektoriel og tværfaglig forskning og innovation i hele Unionen |
| --- | --- |

a)

øge den kritiske masse og den videnskabelige
  og teknologiske
  kapacitet inden for
  kollaborativ,
  tværsektoriel og tværfaglig forskning og innovation i hele Unionen

og teknologiske

kollaborativ,

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra b

Artikel 4 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremskynde den
  sociale, økologiske
  og
  økonomiske
  omstilling inden for områder og sektorer af strategisk betydning for Unionens prioriteter, navnlig for at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 i overensstemmelse med de
  mål
  , der er fastsat inden for rammerne af den europæiske grønne pagt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremskynde den
  sociale, økologiske
  og
  økonomiske
  omstilling inden for områder og sektorer af strategisk betydning for Unionens prioriteter, navnlig for at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 i overensstemmelse med de
  mål
  , der er fastsat inden for rammerne af den europæiske grønne pagt

sociale, økologiske

økonomiske

mål

| b) | fremskynde den
  grønne
  og
  digitale
  omstilling inden for områder og sektorer af strategisk betydning for Unionens prioriteter, navnlig for at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 i overensstemmelse med de
  klima- og energimål
  , der er fastsat inden for rammerne af den europæiske grønne pagt
  og den europæiske klimalov, og at bidrage til et forurenings- og giftfrit miljø, samtidig med at økosystemerne og biodiversiteten bevares og genoprettes |
| --- | --- |

b)

fremskynde den
  grønne
  og
  digitale
  omstilling inden for områder og sektorer af strategisk betydning for Unionens prioriteter, navnlig for at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 i overensstemmelse med de
  klima- og energimål
  , der er fastsat inden for rammerne af den europæiske grønne pagt
  og den europæiske klimalov, og at bidrage til et forurenings- og giftfrit miljø, samtidig med at økosystemerne og biodiversiteten bevares og genoprettes

grønne

digitale

klima- og energimål

og den europæiske klimalov, og at bidrage til et forurenings- og giftfrit miljø, samtidig med at økosystemerne og biodiversiteten bevares og genoprettes

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra c

Artikel 4 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | forbedre innovationskapaciteten og -resultaterne i eksisterende og nye europæiske værdikæder
  for forskning
  og
  innovation
  , herunder i
  små
  og
  mellemstore
  virksomheder (SMV'er) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

forbedre innovationskapaciteten og -resultaterne i eksisterende og nye europæiske værdikæder
  for forskning
  og
  innovation
  , herunder i
  små
  og
  mellemstore
  virksomheder (SMV'er)

for forskning

innovation

små

mellemstore

| c) | forbedre
  forsknings- og
  innovationskapaciteten og -resultaterne i eksisterende og nye europæiske
  økosystemer
  og værdikæder, herunder i SMV'er og
  nystartede
  virksomheder |
| --- | --- |

c)

forbedre
  forsknings- og
  innovationskapaciteten og -resultaterne i eksisterende og nye europæiske
  økosystemer
  og værdikæder, herunder i SMV'er og
  nystartede
  virksomheder

forsknings- og

økosystemer

nystartede

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra d

Artikel 4 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | fremskynde
  udbredelse
  , anvendelsen og spredningen af innovative løsninger i styrkede europæiske forsknings- og
  innovationsøkosystemer
  , herunder gennem et bredt og tidligt engagement og fælles skabelse med slutbrugere, borgere og regulerings- og standardiseringsorganer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

fremskynde
  udbredelse
  , anvendelsen og spredningen af innovative løsninger i styrkede europæiske forsknings- og
  innovationsøkosystemer
  , herunder gennem et bredt og tidligt engagement og fælles skabelse med slutbrugere, borgere og regulerings- og standardiseringsorganer

udbredelse

innovationsøkosystemer

| d) | fremskynde
  udbredelsen
  , anvendelsen og spredningen af innovative løsninger
  , teknologier, tjenester og færdigheder
  i styrkede europæiske forsknings- og
  innovations-
  og
  industriøkosystemer og ultimativt i samfundet
  , herunder gennem et bredt og tidligt engagement og fælles skabelse med slutbrugere
  , herunder SMV'er, nystartede virksomheder, forbrugerorganisationer
  , borgere og regulerings- og standardiseringsorganer |
| --- | --- |

d)

fremskynde
  udbredelsen
  , anvendelsen og spredningen af innovative løsninger
  , teknologier, tjenester og færdigheder
  i styrkede europæiske forsknings- og
  innovations-
  og
  industriøkosystemer og ultimativt i samfundet
  , herunder gennem et bredt og tidligt engagement og fælles skabelse med slutbrugere
  , herunder SMV'er, nystartede virksomheder, forbrugerorganisationer
  , borgere og regulerings- og standardiseringsorganer

udbredelsen

, teknologier, tjenester og færdigheder

innovations-

industriøkosystemer og ultimativt i samfundet

, herunder SMV'er, nystartede virksomheder, forbrugerorganisationer

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra d a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | bidrage til at mindske den specifikke kvalifikationskløft i hele Unionen ved at øge kendskabet og bidrage til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital inden for deres forskningsområder; bidrage til at fremskynde opkvalificeringen og omskolingen af europæiske arbejdstagere og SMV'ers deltagelse i de industrielle økosystemer, som knytter sig til fællesforetagendernes operationer; lette integrationen af relevante videnskabelige og innovationsmæssige kompetencer i hele Unionen i europæiske forsknings- og innovationsøkosystemer og -værdikæder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

bidrage til at mindske den specifikke kvalifikationskløft i hele Unionen ved at øge kendskabet og bidrage til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital inden for deres forskningsområder; bidrage til at fremskynde opkvalificeringen og omskolingen af europæiske arbejdstagere og SMV'ers deltagelse i de industrielle økosystemer, som knytter sig til fællesforetagendernes operationer; lette integrationen af relevante videnskabelige og innovationsmæssige kompetencer i hele Unionen i europæiske forsknings- og innovationsøkosystemer og -værdikæder

bidrage til at mindske den specifikke kvalifikationskløft i hele Unionen ved at øge kendskabet og bidrage til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital inden for deres forskningsområder; bidrage til at fremskynde opkvalificeringen og omskolingen af europæiske arbejdstagere og SMV'ers deltagelse i de industrielle økosystemer, som knytter sig til fællesforetagendernes operationer; lette integrationen af relevante videnskabelige og innovationsmæssige kompetencer i hele Unionen i europæiske forsknings- og innovationsøkosystemer og -værdikæder

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra e

Artikel 4 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | sikre
  miljø-
  og
  produktivitetsforbedringer
  i nye produkter og tjenester ved at udnytte Unionens kapacitet og ressourcer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

sikre
  miljø-
  og
  produktivitetsforbedringer
  i nye produkter og tjenester ved at udnytte Unionens kapacitet og ressourcer.

miljø-

produktivitetsforbedringer

| e) | sikre
  forbedringer med hensyn til miljø, energi
  og
  ressourcebesparelser, bæredygtighed, samfund, produktivitet og cirkularitet
  i nye produkter
  , teknologier, anvendelser
  og tjenester ved at
  sammenkoble og
  udnytte Unionens kapacitet og ressourcer
  fuldt ud
  . |
| --- | --- |

e)

sikre
  forbedringer med hensyn til miljø, energi
  og
  ressourcebesparelser, bæredygtighed, samfund, produktivitet og cirkularitet
  i nye produkter
  , teknologier, anvendelser
  og tjenester ved at
  sammenkoble og
  udnytte Unionens kapacitet og ressourcer
  fuldt ud
  .

forbedringer med hensyn til miljø, energi

ressourcebesparelser, bæredygtighed, samfund, produktivitet og cirkularitet

, teknologier, anvendelser

sammenkoble og

fuldt ud

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra e a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | bidrage til at mindske kønsskævheden inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) i Europa samt integrere kønsaspektet i forskningsresultater frembragt af europæiske partnerskaber for derigennem at bringe de europæiske partnerskaber i bedre overensstemmelse med målene for kønsligestilling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

bidrage til at mindske kønsskævheden inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) i Europa samt integrere kønsaspektet i forskningsresultater frembragt af europæiske partnerskaber for derigennem at bringe de europæiske partnerskaber i bedre overensstemmelse med målene for kønsligestilling.

bidrage til at mindske kønsskævheden inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) i Europa samt integrere kønsaspektet i forskningsresultater frembragt af europæiske partnerskaber for derigennem at bringe de europæiske partnerskaber i bedre overensstemmelse med målene for kønsligestilling.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — litra e b (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | undersøge muligheder for at informere studerende, der måtte ønske at gøre karriere inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og andre områder, der vedrører fællesforetagenders operationelle aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

undersøge muligheder for at informere studerende, der måtte ønske at gøre karriere inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og andre områder, der vedrører fællesforetagenders operationelle aktiviteter.

undersøge muligheder for at informere studerende, der måtte ønske at gøre karriere inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og andre områder, der vedrører fællesforetagenders operationelle aktiviteter.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Under udførelsen af deres forskningsaktiviteter søger fællesforetagenderne at opnå synergier med europæiske struktur- og investeringsfonde, andre Horisont Europa-initiativer samt alle EU-programmer vedrørende forskning, innovation og konkurrencedygtighed. Herudover skal fællesforetagenderne arbejde tæt sammen med Kommissionens Fælles Forskningscenter inden for deres respektive videnskabelige områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Under udførelsen af deres forskningsaktiviteter søger fællesforetagenderne at opnå synergier med europæiske struktur- og investeringsfonde, andre Horisont Europa-initiativer samt alle EU-programmer vedrørende forskning, innovation og konkurrencedygtighed. Herudover skal fællesforetagenderne arbejde tæt sammen med Kommissionens Fælles Forskningscenter inden for deres respektive videnskabelige områder.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | styrke og udbrede topkvalitet, bl.a. ved at fremme bredere deltagelse i hele Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

styrke og udbrede topkvalitet, bl.a. ved at fremme bredere deltagelse i hele Unionen

| a) | styrke og udbrede topkvalitet, bl.a. ved at fremme bredere deltagelse
  og større geografisk spredning
  i hele Unionen
  , herunder deltagelse af medlemsstater, der ifølge resultattavlen for innovation aktuelt betragtes som beskedne og moderate innovatorer |
| --- | --- |

a)

styrke og udbrede topkvalitet, bl.a. ved at fremme bredere deltagelse
  og større geografisk spredning
  i hele Unionen
  , herunder deltagelse af medlemsstater, der ifølge resultattavlen for innovation aktuelt betragtes som beskedne og moderate innovatorer

og større geografisk spredning

, herunder deltagelse af medlemsstater, der ifølge resultattavlen for innovation aktuelt betragtes som beskedne og moderate innovatorer

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | fremme og belønne videnskabelig topkvalitet, herunder ved at sikre, at de nyeste videnskabs- og grundforskningsresultater tages i betragtning ved gennemførelsen af aktiviteterne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

fremme og belønne videnskabelig topkvalitet, herunder ved at sikre, at de nyeste videnskabs- og grundforskningsresultater tages i betragtning ved gennemførelsen af aktiviteterne

fremme og belønne videnskabelig topkvalitet, herunder ved at sikre, at de nyeste videnskabs- og grundforskningsresultater tages i betragtning ved gennemførelsen af aktiviteterne

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og, hvor det er relevant, uddannelse og andre politikker, herunder komplementariteten med nationale
  og
  regionale forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter og
  Unionens
  forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og, hvor det er relevant, uddannelse og andre politikker, herunder komplementariteten med nationale
  og
  regionale forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter og
  Unionens
  forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter

og

Unionens

| c) | styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og, hvor det er relevant,
  kønsligestilling,
  uddannelse og andre politikker, herunder komplementariteten med nationale, regionale og
  EU-færdigheder,
  forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter |
| --- | --- |

c)

styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og, hvor det er relevant,
  kønsligestilling,
  uddannelse og andre politikker, herunder komplementariteten med nationale, regionale og
  EU-færdigheder,
  forsknings- og innovationspolitikker og -aktiviteter

kønsligestilling,

EU-færdigheder,

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | fremme ansvarlig forskning og innovation under hensyntagen til forsigtighedsprincippet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

fremme ansvarlig forskning og innovation under hensyntagen til forsigtighedsprincippet

fremme ansvarlig forskning og innovation under hensyntagen til forsigtighedsprincippet

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c b (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | styrke kønsdimensionen inden for forskning og innovation, herunder i alle fællesforetagenderne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

styrke kønsdimensionen inden for forskning og innovation, herunder i alle fællesforetagenderne

styrke kønsdimensionen inden for forskning og innovation, herunder i alle fællesforetagenderne

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | styrke det internationale samarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

styrke det internationale samarbejde

| e) | styrke det internationale samarbejde
  i overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser og fremme europæisk konkurrenceevne og industrielt lederskab, samtidig med at Unionens strategiske autonomi respekteres, men under bevarelse af en åben økonomi |
| --- | --- |

e)

styrke det internationale samarbejde
  i overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser og fremme europæisk konkurrenceevne og industrielt lederskab, samtidig med at Unionens strategiske autonomi respekteres, men under bevarelse af en åben økonomi

i overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser og fremme europæisk konkurrenceevne og industrielt lederskab, samtidig med at Unionens strategiske autonomi respekteres, men under bevarelse af en åben økonomi

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra f

Artikel 5 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | øge offentlighedens bevidsthed, accept, efterspørgsel og anvendelse af nye løsninger ved at inddrage borgere og slutbrugere i fælles udformnings- og samskabelsesprocesser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

øge offentlighedens bevidsthed, accept, efterspørgsel og anvendelse af nye løsninger ved at inddrage borgere og slutbrugere i fælles udformnings- og samskabelsesprocesser

| f) | øge offentlighedens bevidsthed, accept, efterspørgsel og anvendelse af nye løsninger ved at inddrage borgere
  , civilsamfundsorganisationer, forbrugerorganisationer
  og slutbrugere
  , herunder SMV'er og nystartede virksomheder,
  i fælles udformnings- og samskabelsesprocesser |
| --- | --- |

f)

øge offentlighedens bevidsthed, accept, efterspørgsel og anvendelse af nye løsninger ved at inddrage borgere
  , civilsamfundsorganisationer, forbrugerorganisationer
  og slutbrugere
  , herunder SMV'er og nystartede virksomheder,
  i fælles udformnings- og samskabelsesprocesser

, civilsamfundsorganisationer, forbrugerorganisationer

, herunder SMV'er og nystartede virksomheder,

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | tilskynde til udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater
  og aktivt formidle
  og
  udnytte resultaterne, navnlig
  med henblik på at
  mobilisere private investeringer og
  politikudvikling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

tilskynde til udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater
  og aktivt formidle
  og
  udnytte resultaterne, navnlig
  med henblik på at
  mobilisere private investeringer og
  politikudvikling

og aktivt formidle

udnytte resultaterne, navnlig

mobilisere private investeringer og

| g) | tilskynde til
  aktiv udbredelse, anvendelse og
  udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater
  , herunder til
  politikudvikling
  , gennem standardisering, indkøb af innovative løsninger
  og
  prækommercielle indkøb
  med henblik på at
  fremskynde processen for markedsudbredelse af forskningsresultater inden for deres respektive forskningsområder |
| --- | --- |

g)

tilskynde til
  aktiv udbredelse, anvendelse og
  udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater
  , herunder til
  politikudvikling
  , gennem standardisering, indkøb af innovative løsninger
  og
  prækommercielle indkøb
  med henblik på at
  fremskynde processen for markedsudbredelse af forskningsresultater inden for deres respektive forskningsområder

aktiv udbredelse, anvendelse og

, herunder til

, gennem standardisering, indkøb af innovative løsninger

prækommercielle indkøb

fremskynde processen for markedsudbredelse af forskningsresultater inden for deres respektive forskningsområder

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra h

Artikel 5 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | fremskynde den industrielle omstilling, bl.a. gennem bedre innovationsfærdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

fremskynde den industrielle omstilling, bl.a. gennem bedre innovationsfærdigheder

| h) | fremskynde den industrielle omstilling
  og modstandsdygtigheden i hele værdikæden
  , bl.a. gennem bedre innovationsfærdigheder |
| --- | --- |

h)

fremskynde den industrielle omstilling
  og modstandsdygtigheden i hele værdikæden
  , bl.a. gennem bedre innovationsfærdigheder

og modstandsdygtigheden i hele værdikæden

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra h a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | højne kvalifikations- og erfaringsniveauet i hele Unionen blandt studerende, akademikere og eksperter ved at tilskynde til udvikling af specifikke universitetsgrader og uddannelsesprogrammer inden for de forskellige områder, idet der tages særligt hensyn til kønsperspektiver og sikres den størst mulige geografiske dækning i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

højne kvalifikations- og erfaringsniveauet i hele Unionen blandt studerende, akademikere og eksperter ved at tilskynde til udvikling af specifikke universitetsgrader og uddannelsesprogrammer inden for de forskellige områder, idet der tages særligt hensyn til kønsperspektiver og sikres den størst mulige geografiske dækning i Unionen

højne kvalifikations- og erfaringsniveauet i hele Unionen blandt studerende, akademikere og eksperter ved at tilskynde til udvikling af specifikke universitetsgrader og uddannelsesprogrammer inden for de forskellige områder, idet der tages særligt hensyn til kønsperspektiver og sikres den størst mulige geografiske dækning i Unionen

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra i

Artikel 5 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | støtte
  evidensbaseret
  gennemførelse af relaterede EU-politikker samt regulerings-, standardiserings- og bæredygtige investeringsaktiviteter på europæisk og globalt plan. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

støtte
  evidensbaseret
  gennemførelse af relaterede EU-politikker samt regulerings-, standardiserings- og bæredygtige investeringsaktiviteter på europæisk og globalt plan.

evidensbaseret

| i) | støtte gennemførelse af relaterede EU-politikker samt regulerings-, standardiserings- og bæredygtige investeringsaktiviteter på
  nationalt,
  europæisk og globalt plan
  på grundlag af videnskabelig evidens
  . |
| --- | --- |

i)

støtte gennemførelse af relaterede EU-politikker samt regulerings-, standardiserings- og bæredygtige investeringsaktiviteter på
  nationalt,
  europæisk og globalt plan
  på grundlag af videnskabelig evidens
  .

nationalt,

på grundlag af videnskabelig evidens

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra a

Artikel 5 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | yde finansiel støtte, hovedsagelig i form af tilskud, til indirekte forsknings- og innovationsaktioner, der udvælges efter åbne indkaldelser af konkurrerende forslag,
  medmindre andet er angivet
  i deres arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

yde finansiel støtte, hovedsagelig i form af tilskud, til indirekte forsknings- og innovationsaktioner, der udvælges efter åbne indkaldelser af konkurrerende forslag,
  medmindre andet er angivet
  i deres arbejdsprogram

medmindre andet er angivet

| a) | yde finansiel støtte, hovedsagelig i form af tilskud, til indirekte forsknings- og innovationsaktioner, der udvælges efter åbne
  , retfærdige og gennemsigtige
  indkaldelser af konkurrerende forslag,
  undtagen i begrundede tilfælde, som skal angives
  i deres arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

yde finansiel støtte, hovedsagelig i form af tilskud, til indirekte forsknings- og innovationsaktioner, der udvælges efter åbne
  , retfærdige og gennemsigtige
  indkaldelser af konkurrerende forslag,
  undtagen i begrundede tilfælde, som skal angives
  i deres arbejdsprogram

, retfærdige og gennemsigtige

undtagen i begrundede tilfælde, som skal angives

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra b

Artikel 5 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder ved, hvor det er relevant, at afsætte en del af fællesforetagendets budget til fælles indkaldelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder ved, hvor det er relevant, at afsætte en del af fællesforetagendets budget til fælles indkaldelser

| b) | udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering
  og synergier
  med andre europæiske partnerskaber, herunder ved, hvor det er relevant, at afsætte en del af fællesforetagendets budget til fælles indkaldelser |
| --- | --- |

b)

udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering
  og synergier
  med andre europæiske partnerskaber, herunder ved, hvor det er relevant, at afsætte en del af fællesforetagendets budget til fælles indkaldelser

og synergier

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra c

Artikel 5 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | søge synergier med og, hvor det er relevant, muligheder for yderligere finansiering fra relevante aktiviteter og programmer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, såsom midler fra samhørighedspolitikken i overensstemmelse med strategier for intelligent specialisering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

søge synergier med og, hvor det er relevant, muligheder for yderligere finansiering fra relevante aktiviteter og programmer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, såsom midler fra samhørighedspolitikken i overensstemmelse med strategier for intelligent specialisering

| c) | søge
  og sikre effektive
  synergier med og, hvor det er relevant, muligheder for yderligere finansiering fra relevante aktiviteter og programmer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen
  og markedsudbredelsen
  af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, såsom midler fra samhørighedspolitikken i overensstemmelse med strategier for intelligent specialisering
  , samt med europæiske finansielle institutioner såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank og med relevante industrialliancer og velgørende fonde og investeringsfonde |
| --- | --- |

c)

søge
  og sikre effektive
  synergier med og, hvor det er relevant, muligheder for yderligere finansiering fra relevante aktiviteter og programmer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen
  og markedsudbredelsen
  af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, såsom midler fra samhørighedspolitikken i overensstemmelse med strategier for intelligent specialisering
  , samt med europæiske finansielle institutioner såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank og med relevante industrialliancer og velgørende fonde og investeringsfonde

og sikre effektive

og markedsudbredelsen

, samt med europæiske finansielle institutioner såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank og med relevante industrialliancer og velgørende fonde og investeringsfonde

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og de tiltag, som beskrives i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (den europæiske dagsorden for færdigheder), især de tiltag, som har til formål at udvikle færdigheder til støtte for den grønne og digitale omstilling og øge antallet af dimittender inden for STEM-fag, navnlig i de industrielle økosystemer, der knytter sig til fællesforetagendernes operationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og de tiltag, som beskrives i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (den europæiske dagsorden for færdigheder), især de tiltag, som har til formål at udvikle færdigheder til støtte for den grønne og digitale omstilling og øge antallet af dimittender inden for STEM-fag, navnlig i de industrielle økosystemer, der knytter sig til fællesforetagendernes operationer

styrke forbindelsen mellem forskning, innovation og de tiltag, som beskrives i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (den europæiske dagsorden for færdigheder), især de tiltag, som har til formål at udvikle færdigheder til støtte for den grønne og digitale omstilling og øge antallet af dimittender inden for STEM-fag, navnlig i de industrielle økosystemer, der knytter sig til fællesforetagendernes operationer

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra d

Artikel 5 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | sikre, at deres operationer bidrager til den strategiske flerårige planlægning, rapportering, overvågning og evaluering og andre krav i Horisont Europa, der er fastsat i [artikel 45 og 47] i Horisont Europa-forordningen, såsom gennemførelsen af den fælles ramme for politisk feedback |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

sikre, at deres operationer bidrager til den strategiske flerårige planlægning, rapportering, overvågning og evaluering og andre krav i Horisont Europa, der er fastsat i [artikel 45 og 47] i Horisont Europa-forordningen, såsom gennemførelsen af den fælles ramme for politisk feedback

| d) | sikre, at deres operationer bidrager til den strategiske flerårige planlægning, rapportering, overvågning og evaluering
  , uden at øge deres egen eller deres støttemodtageres administrative byrde,
  og andre krav i Horisont Europa, der er fastsat i [artikel 45 og 47] i Horisont Europa-forordningen, såsom gennemførelsen af den fælles ramme for politisk feedback |
| --- | --- |

d)

sikre, at deres operationer bidrager til den strategiske flerårige planlægning, rapportering, overvågning og evaluering
  , uden at øge deres egen eller deres støttemodtageres administrative byrde,
  og andre krav i Horisont Europa, der er fastsat i [artikel 45 og 47] i Horisont Europa-forordningen, såsom gennemførelsen af den fælles ramme for politisk feedback

, uden at øge deres egen eller deres støttemodtageres administrative byrde,

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra e

Artikel 5 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | fremme inddragelsen af SMV'er
  i deres aktiviteter
  og
  træffe foranstaltninger til at
  sikre information til SMV'er i overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

fremme inddragelsen af SMV'er
  i deres aktiviteter
  og
  træffe foranstaltninger til at
  sikre information til SMV'er i overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa

i deres aktiviteter

træffe foranstaltninger til at

| e) | fremme
  og sikre
  inddragelsen af SMV'er
  og nystartede virksomheder
  og
  deres organisationer i fællesforetagendernes aktiviteter og
  sikre
  rettidig
  information til SMV'er
  og nystartede virksomheder
  i overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa
  ; hvor det er relevant identificere indkaldelser, hvor der er forbeholdt SMV'er eller nystartede virksomheder en koordinerende rolle |
| --- | --- |

e)

fremme
  og sikre
  inddragelsen af SMV'er
  og nystartede virksomheder
  og
  deres organisationer i fællesforetagendernes aktiviteter og
  sikre
  rettidig
  information til SMV'er
  og nystartede virksomheder
  i overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa
  ; hvor det er relevant identificere indkaldelser, hvor der er forbeholdt SMV'er eller nystartede virksomheder en koordinerende rolle

og sikre

og nystartede virksomheder

deres organisationer i fællesforetagendernes aktiviteter og

rettidig

og nystartede virksomheder

; hvor det er relevant identificere indkaldelser, hvor der er forbeholdt SMV'er eller nystartede virksomheder en koordinerende rolle

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | udvikle foranstaltninger til at tiltrække nytilkomne, herunder SMV'er, til fællesforetagendernes forsknings- og innovationsaktiviteter og til at udvide samarbejdsnetværk samt fremme en bedre sammenkobling af eksisterende nationale forsknings- og innovationsøkosystemer og -netværk indbyrdes og på europæisk plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

udvikle foranstaltninger til at tiltrække nytilkomne, herunder SMV'er, til fællesforetagendernes forsknings- og innovationsaktiviteter og til at udvide samarbejdsnetværk samt fremme en bedre sammenkobling af eksisterende nationale forsknings- og innovationsøkosystemer og -netværk indbyrdes og på europæisk plan

udvikle foranstaltninger til at tiltrække nytilkomne, herunder SMV'er, til fællesforetagendernes forsknings- og innovationsaktiviteter og til at udvide samarbejdsnetværk samt fremme en bedre sammenkobling af eksisterende nationale forsknings- og innovationsøkosystemer og -netværk indbyrdes og på europæisk plan

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra e b (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | fremme og sikre inddragelsen af unge forskere, ph.d.-studerende og studerende på postdoktoralt niveau i det relevante fællesforetagendes aktiviteter i tæt synergi med Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

fremme og sikre inddragelsen af unge forskere, ph.d.-studerende og studerende på postdoktoralt niveau i det relevante fællesforetagendes aktiviteter i tæt synergi med Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne

fremme og sikre inddragelsen af unge forskere, ph.d.-studerende og studerende på postdoktoralt niveau i det relevante fællesforetagendes aktiviteter i tæt synergi med Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra f

Artikel 5 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | mobilisere de ressourcer i den offentlige og private sektor, som er nødvendige for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

mobilisere de ressourcer i den offentlige og private sektor, som er nødvendige for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i denne forordning

| f) | mobilisere de ressourcer i den offentlige og private sektor
  samt, hvis det er muligt, yderligere ressourcer
  , som er nødvendige for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

f)

mobilisere de ressourcer i den offentlige og private sektor
  samt, hvis det er muligt, yderligere ressourcer
  , som er nødvendige for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i denne forordning

samt, hvis det er muligt, yderligere ressourcer

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra g

Artikel 5 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i denne forordning, og i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens [artikel 45]
  og
  [bilag V] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i denne forordning, og i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens [artikel 45]
  og
  [bilag V]

og

| g) | overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i denne forordning, og i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens [artikel 45]
  samt i
  [bilag 
  III og
   V]
  hertil |
| --- | --- |

g)

overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i denne forordning, og i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens [artikel 45]
  samt i
  [bilag 
  III og
   V]
  hertil

samt i

III og

hertil

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra h

Artikel 5 — stk. 2 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | fastlægge
  og gennemføre deres arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

fastlægge
  og gennemføre deres arbejdsprogram

fastlægge

| h) | udvikle
  og gennemføre
  en strategisk forsknings- og innovationsdagsorden på grundlag af hvilken de fastlægger og gennemfører
  deres arbejdsprogram |
| --- | --- |

h)

udvikle
  og gennemføre
  en strategisk forsknings- og innovationsdagsorden på grundlag af hvilken de fastlægger og gennemfører
  deres arbejdsprogram

udvikle

en strategisk forsknings- og innovationsdagsorden på grundlag af hvilken de fastlægger og gennemfører

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra i

Artikel 5 — stk. 2 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | samarbejde med den bredest mulige vifte af interessenter, herunder, men ikke begrænset til, decentraliserede agenturer, forskningsorganisationer og universiteter, slutbrugere og offentlige myndigheder, navnlig med henblik på at fastlægge prioriteter og aktiviteter for hvert initiativ samt sikre inklusion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

samarbejde med den bredest mulige vifte af interessenter, herunder, men ikke begrænset til, decentraliserede agenturer, forskningsorganisationer og universiteter, slutbrugere og offentlige myndigheder, navnlig med henblik på at fastlægge prioriteter og aktiviteter for hvert initiativ samt sikre inklusion

| i) | samarbejde med den bredest mulige vifte af interessenter, herunder, men ikke begrænset til, decentraliserede agenturer, forskningsorganisationer og universiteter,
  civilsamfundsorganisationer,
  slutbrugere
  , SMV-sammenslutninger
  og offentlige myndigheder, navnlig med henblik på at fastlægge prioriteter og aktiviteter for hvert initiativ samt sikre inklusion
  , åbenhed og samfundsmæssig merværdi |
| --- | --- |

i)

samarbejde med den bredest mulige vifte af interessenter, herunder, men ikke begrænset til, decentraliserede agenturer, forskningsorganisationer og universiteter,
  civilsamfundsorganisationer,
  slutbrugere
  , SMV-sammenslutninger
  og offentlige myndigheder, navnlig med henblik på at fastlægge prioriteter og aktiviteter for hvert initiativ samt sikre inklusion
  , åbenhed og samfundsmæssig merværdi

civilsamfundsorganisationer,

, SMV-sammenslutninger

, åbenhed og samfundsmæssig merværdi

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra j

Artikel 5 — stk. 2 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| j) | iværksætte informations-, kommunikations-, udnyttelses- og formidlingsaktiviteter ved
  tilsvarende
  anvendelse af
  [artikel
  46] i Horisont Europa-forordningen, herunder stille de nærmere oplysninger om resultaterne af finansierede forsknings- og innovationsaktiviteter til rådighed i en tilgængelig form i en fælles Horisont Europa-e-database |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

j)

iværksætte informations-, kommunikations-, udnyttelses- og formidlingsaktiviteter ved
  tilsvarende
  anvendelse af
  [artikel
  46] i Horisont Europa-forordningen, herunder stille de nærmere oplysninger om resultaterne af finansierede forsknings- og innovationsaktiviteter til rådighed i en tilgængelig form i en fælles Horisont Europa-e-database

tilsvarende

[artikel

| j) | iværksætte informations-, kommunikations-, udnyttelses- og formidlingsaktiviteter ved anvendelse af
  artikel 10 og artikel 39 i denne forordning og tilsvarende af [artikel
   46] i Horisont Europa-forordningen, herunder
  ved at
  stille de nærmere oplysninger om resultaterne af finansierede forsknings- og innovationsaktiviteter til rådighed
  for offentligheden
  i en tilgængelig form i en fælles Horisont Europa-e-database
  på en brugervenlig måde |
| --- | --- |

j)

iværksætte informations-, kommunikations-, udnyttelses- og formidlingsaktiviteter ved anvendelse af
  artikel 10 og artikel 39 i denne forordning og tilsvarende af [artikel
   46] i Horisont Europa-forordningen, herunder
  ved at
  stille de nærmere oplysninger om resultaterne af finansierede forsknings- og innovationsaktiviteter til rådighed
  for offentligheden
  i en tilgængelig form i en fælles Horisont Europa-e-database
  på en brugervenlig måde

artikel 10 og artikel 39 i denne forordning og tilsvarende af [artikel

ved at

for offentligheden

på en brugervenlig måde

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra j a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | fremme oplysningskampagner, undervisnings- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk samt vidensnetværk og fremlægge passende oplysninger på deres respektive websteder, herunder offentliggøre relevant dokumentation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

fremme oplysningskampagner, undervisnings- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk samt vidensnetværk og fremlægge passende oplysninger på deres respektive websteder, herunder offentliggøre relevant dokumentation.

fremme oplysningskampagner, undervisnings- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske og videnskabelige netværk samt vidensnetværk og fremlægge passende oplysninger på deres respektive websteder, herunder offentliggøre relevant dokumentation.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra l

Artikel 5 — stk. 2 — litra l

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| l) | bidrage til at udvikle en mere effektiv grænseflade mellem videnskab og politik, fremme åben videnskab
  ved at sikre bedre udnyttelse af resultaterne
  og imødekomme politiske behov samt fremme hurtigere formidling og udbredelse af resultater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

l)

bidrage til at udvikle en mere effektiv grænseflade mellem videnskab og politik, fremme åben videnskab
  ved at sikre bedre udnyttelse af resultaterne
  og imødekomme politiske behov samt fremme hurtigere formidling og udbredelse af resultater

ved at sikre bedre udnyttelse af resultaterne

| l) | bidrage til at udvikle en mere effektiv grænseflade mellem videnskab og politik, fremme åben videnskab
  og overholde principperne herfor, jf. artikel 14 og 39 i Horisont Europa-forordningen,
  og imødekomme politiske behov samt fremme hurtigere
  udnyttelse og
  formidling og udbredelse af resultater
  og øget synlighed, jf. artikel 51, stk. 1, i Horisont Europa-forordningen; fællesforetagenderne udstikker strenge regler for undtagelser fra Horisont Europa-forordningens krav om åben adgang, og Kommissionen overvåger praksis i forbindelse med fri adgang, og eventuelle undtagelser bør opføres på gennemsigtig vis på de relevante websteder. |
| --- | --- |

l)

bidrage til at udvikle en mere effektiv grænseflade mellem videnskab og politik, fremme åben videnskab
  og overholde principperne herfor, jf. artikel 14 og 39 i Horisont Europa-forordningen,
  og imødekomme politiske behov samt fremme hurtigere
  udnyttelse og
  formidling og udbredelse af resultater
  og øget synlighed, jf. artikel 51, stk. 1, i Horisont Europa-forordningen; fællesforetagenderne udstikker strenge regler for undtagelser fra Horisont Europa-forordningens krav om åben adgang, og Kommissionen overvåger praksis i forbindelse med fri adgang, og eventuelle undtagelser bør opføres på gennemsigtig vis på de relevante websteder.

og overholde principperne herfor, jf. artikel 14 og 39 i Horisont Europa-forordningen,

udnyttelse og

og øget synlighed, jf. artikel 51, stk. 1, i Horisont Europa-forordningen; fællesforetagenderne udstikker strenge regler for undtagelser fra Horisont Europa-forordningens krav om åben adgang, og Kommissionen overvåger praksis i forbindelse med fri adgang, og eventuelle undtagelser bør opføres på gennemsigtig vis på de relevante websteder.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra n

Artikel 5 — stk. 2 — litra n

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| n) | støtte Kommissionen i udviklingen og gennemførelsen af robuste videnskabeligt baserede tekniske screeningskriterier i henhold til artikel 3 i forordning (EU) 2020/852
  om bæredygtige investeringer ved at overvåge og vurdere dens gennemførelse i den økonomiske sektor
  ,
  de opererer i, med henblik på at give ad hoc-feedback til politikudformningen, når det er nødvendigt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

n)

støtte Kommissionen i udviklingen og gennemførelsen af robuste videnskabeligt baserede tekniske screeningskriterier i henhold til artikel 3 i forordning (EU) 2020/852
  om bæredygtige investeringer ved at overvåge og vurdere dens gennemførelse i den økonomiske sektor
  ,
  de opererer i, med henblik på at give ad hoc-feedback til politikudformningen, når det er nødvendigt

om bæredygtige investeringer ved at overvåge og vurdere dens gennemførelse i den økonomiske sektor

de opererer i, med henblik på at give ad hoc-feedback til politikudformningen, når det er nødvendigt

| n) | støtte Kommissionen i udviklingen og gennemførelsen af robuste videnskabeligt baserede tekniske screeningskriterier i henhold til artikel 3 i forordning (EU) 2020/852,
  når fællesforetagendernes aktiviteter falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning |
| --- | --- |

n)

støtte Kommissionen i udviklingen og gennemførelsen af robuste videnskabeligt baserede tekniske screeningskriterier i henhold til artikel 3 i forordning (EU) 2020/852,
  når fællesforetagendernes aktiviteter falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning

når fællesforetagendernes aktiviteter falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra o

Artikel 5 — stk. 2 — litra o

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| o) | tage hensyn til »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og tage hensyn til bestemmelserne i nævnte forordning for at forbedre adgangen til bæredygtig finansiering, hvor det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

o)

tage hensyn til »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og tage hensyn til bestemmelserne i nævnte forordning for at forbedre adgangen til bæredygtig finansiering, hvor det er relevant

| o) | tage hensyn til »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852
  , for så vidt angår aktiviteter i fællesforetagenderne, der falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning,
  og tage hensyn til bestemmelserne i nævnte forordning for at forbedre adgangen til bæredygtig finansiering, hvor det er relevant |
| --- | --- |

o)

tage hensyn til »princippet om ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852
  , for så vidt angår aktiviteter i fællesforetagenderne, der falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning,
  og tage hensyn til bestemmelserne i nævnte forordning for at forbedre adgangen til bæredygtig finansiering, hvor det er relevant

, for så vidt angår aktiviteter i fællesforetagenderne, der falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning,

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Med henblik på gennemførelse af stk. 2, litra c), udarbejder Kommissionen klare, enkle og konkrete retningslinjer for fællesforetagendernes gennemførelse af de forskellige typer af synergier såsom overførsel af ressourcer, alternativ finansiering, kumulativ finansiering og integreret finansiering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Med henblik på gennemførelse af stk. 2, litra c), udarbejder Kommissionen klare, enkle og konkrete retningslinjer for fællesforetagendernes gennemførelse af de forskellige typer af synergier såsom overførsel af ressourcer, alternativ finansiering, kumulativ finansiering og integreret finansiering.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagender
  kan iværksætte en åben indkaldelse
  af interessetilkendegivelser med henblik på at udvælge associerede medlemmer
  . I
  indkaldelsen af interessetilkendegivelser
  angives
  de centrale kapaciteter, der er nødvendige for at opfylde fællesforetagendets målsætninger. Alle indkaldelser offentliggøres på fællesforetagendets websted og meddeles via alle relevante kanaler, herunder eventuelt gruppen af repræsentanter for staterne, for at sikre den bredest mulige deltagelse med henblik på at opfylde fællesforetagendets målsætninger. | 1.   Fællesforetagender
  iværksætter åbne, retfærdige og gennemsigtige indkaldelser
  af interessetilkendegivelser med henblik på at udvælge associerede medlemmer
  og bidrager samtidig til øget geografisk spredning.
  Indkaldelsen af interessetilkendegivelser
  skal ske på en åben og gennemsigtig måde og angive
  de centrale kapaciteter
  og forventningerne med hensyn til bidrag i naturalier og finansielle bidrag
  , der er nødvendige for at opfylde fællesforetagendets målsætninger. Alle indkaldelser offentliggøres på fællesforetagendets websted og meddeles via alle relevante kanaler, herunder eventuelt gruppen af repræsentanter for staterne, for at sikre den bredest mulige deltagelse med henblik på at opfylde fællesforetagendets målsætninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagender
  kan iværksætte en åben indkaldelse
  af interessetilkendegivelser med henblik på at udvælge associerede medlemmer
  . I
  indkaldelsen af interessetilkendegivelser
  angives
  de centrale kapaciteter, der er nødvendige for at opfylde fællesforetagendets målsætninger. Alle indkaldelser offentliggøres på fællesforetagendets websted og meddeles via alle relevante kanaler, herunder eventuelt gruppen af repræsentanter for staterne, for at sikre den bredest mulige deltagelse med henblik på at opfylde fællesforetagendets målsætninger.

1.   Fællesforetagender
  iværksætter åbne, retfærdige og gennemsigtige indkaldelser
  af interessetilkendegivelser med henblik på at udvælge associerede medlemmer
  og bidrager samtidig til øget geografisk spredning.
  Indkaldelsen af interessetilkendegivelser
  skal ske på en åben og gennemsigtig måde og angive
  de centrale kapaciteter
  og forventningerne med hensyn til bidrag i naturalier og finansielle bidrag
  , der er nødvendige for at opfylde fællesforetagendets målsætninger. Alle indkaldelser offentliggøres på fællesforetagendets websted og meddeles via alle relevante kanaler, herunder eventuelt gruppen af repræsentanter for staterne, for at sikre den bredest mulige deltagelse med henblik på at opfylde fællesforetagendets målsætninger.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den administrerende direktør
  vurderer ansøgningerne om medlemskab med bistand fra uafhængige eksperter og, hvis det er relevant, fra relevante organer under fællesforetagendet på grundlag af ansøgerens dokumenterede viden, erfaring og potentielle merværdi med hensyn til at opfylde fællesforetagendets målsætninger, ansøgerens finansielle soliditet og langsigtede tilsagn om finansielle bidrag og bidrag i naturalier til fællesforetagendet og under hensyntagen til potentielle interessekonflikter. | 2.   
  Bestyrelsen
  vurderer ansøgningerne om medlemskab med bistand fra uafhængige eksperter og, hvis det er relevant, fra relevante organer under fællesforetagendet
  , især det videnskabelige rådgivende organ,
  på grundlag af ansøgerens dokumenterede viden, erfaring og potentielle merværdi med hensyn til at opfylde fællesforetagendets målsætninger, ansøgerens finansielle soliditet og langsigtede tilsagn om finansielle bidrag og bidrag i naturalier til fællesforetagendet og under hensyntagen til potentielle interessekonflikter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Den administrerende direktør
  vurderer ansøgningerne om medlemskab med bistand fra uafhængige eksperter og, hvis det er relevant, fra relevante organer under fællesforetagendet på grundlag af ansøgerens dokumenterede viden, erfaring og potentielle merværdi med hensyn til at opfylde fællesforetagendets målsætninger, ansøgerens finansielle soliditet og langsigtede tilsagn om finansielle bidrag og bidrag i naturalier til fællesforetagendet og under hensyntagen til potentielle interessekonflikter.

2.   
  Bestyrelsen
  vurderer ansøgningerne om medlemskab med bistand fra uafhængige eksperter og, hvis det er relevant, fra relevante organer under fællesforetagendet
  , især det videnskabelige rådgivende organ,
  på grundlag af ansøgerens dokumenterede viden, erfaring og potentielle merværdi med hensyn til at opfylde fællesforetagendets målsætninger, ansøgerens finansielle soliditet og langsigtede tilsagn om finansielle bidrag og bidrag i naturalier til fællesforetagendet og under hensyntagen til potentielle interessekonflikter.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemskab for enhver retlig enhed, som er etableret i et land, der er associeret til Horisont Europa-programmet, må ikke føre til ekstra byrder for fællesforetagendets stiftende og associerede medlemmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemskab for enhver retlig enhed, som er etableret i et land, der er associeret til Horisont Europa-programmet, må ikke føre til ekstra byrder for fællesforetagendets stiftende og associerede medlemmer.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Bestyrelsen vurderer og godkender
  i givet fald
  ansøgninger om medlemskab. | 3.   Bestyrelsen vurderer og godkender
  eller afviser
  ansøgninger om medlemskab. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Bestyrelsen vurderer og godkender
  i givet fald
  ansøgninger om medlemskab.

3.   Bestyrelsen vurderer og godkender
  eller afviser
  ansøgninger om medlemskab.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4

Artikel 7 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Der underskrives en tilsagnserklæring mellem de udvalgte associerede medlemmer og den administrerende direktør, der handler som repræsentant for fællesforetagendet, med nærmere oplysninger om medlemskabets omfang med hensyn til indhold, aktiviteter og varighed, de associerede medlemmers bidrag til fællesforetagendet, herunder en angivelse af de planlagte yderligere aktiviteter, jf. artikel 11, stk. 1, litra b), samt bestemmelser vedrørende det associerede medlems repræsentation og stemmeret i bestyrelsen. | 4.   Der underskrives en tilsagnserklæring mellem de udvalgte associerede medlemmer og den administrerende direktør, der handler som repræsentant for fællesforetagendet, med nærmere oplysninger om medlemskabets omfang med hensyn til indhold, aktiviteter og varighed
  af
  de associerede medlemmers bidrag
  , både økonomiske og i naturalier,
  til fællesforetagendet, herunder en angivelse af de planlagte yderligere aktiviteter, jf. artikel 11, stk. 1, litra b), samt bestemmelser vedrørende det associerede medlems repræsentation og stemmeret i bestyrelsen.
  Tilsagnserklæringer fra de udvalgte associerede medlemmer gøres offentligt tilgængelige på det relevante fællesforetagendes websted, idet det sikres, at reglerne om fortrolighed bliver overholdt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Der underskrives en tilsagnserklæring mellem de udvalgte associerede medlemmer og den administrerende direktør, der handler som repræsentant for fællesforetagendet, med nærmere oplysninger om medlemskabets omfang med hensyn til indhold, aktiviteter og varighed, de associerede medlemmers bidrag til fællesforetagendet, herunder en angivelse af de planlagte yderligere aktiviteter, jf. artikel 11, stk. 1, litra b), samt bestemmelser vedrørende det associerede medlems repræsentation og stemmeret i bestyrelsen.

4.   Der underskrives en tilsagnserklæring mellem de udvalgte associerede medlemmer og den administrerende direktør, der handler som repræsentant for fællesforetagendet, med nærmere oplysninger om medlemskabets omfang med hensyn til indhold, aktiviteter og varighed
  af
  de associerede medlemmers bidrag
  , både økonomiske og i naturalier,
  til fællesforetagendet, herunder en angivelse af de planlagte yderligere aktiviteter, jf. artikel 11, stk. 1, litra b), samt bestemmelser vedrørende det associerede medlems repræsentation og stemmeret i bestyrelsen.
  Tilsagnserklæringer fra de udvalgte associerede medlemmer gøres offentligt tilgængelige på det relevante fællesforetagendes websted, idet det sikres, at reglerne om fortrolighed bliver overholdt.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvert medlem underretter fællesforetagendet, hvis der sker en fusion eller overtagelse mellem medlemmer, som kan påvirke fællesforetagendet, eller hvis et medlem overtages af en enhed, der ikke er medlem af fællesforetagendet. | 2.   Hvert medlem underretter
  uden unødig forsinkelse
  fællesforetagendet, hvis der sker en fusion eller overtagelse mellem medlemmer, som kan påvirke fællesforetagendet, eller hvis et medlem overtages af en enhed, der ikke er medlem af fællesforetagendet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvert medlem underretter fællesforetagendet, hvis der sker en fusion eller overtagelse mellem medlemmer, som kan påvirke fællesforetagendet, eller hvis et medlem overtages af en enhed, der ikke er medlem af fællesforetagendet.

2.   Hvert medlem underretter
  uden unødig forsinkelse
  fællesforetagendet, hvis der sker en fusion eller overtagelse mellem medlemmer, som kan påvirke fællesforetagendet, eller hvis et medlem overtages af en enhed, der ikke er medlem af fællesforetagendet.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvert privat medlem underretter fællesforetagendet om alle andre væsentlige ændringer i ejerforhold, kontrol eller sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemskabet for det pågældende private medlem. Bestyrelsen beslutter, om det pågældende medlems medlemskab skal bringes til ophør. Det pågældende medlem deltager ikke i bestyrelsens afstemning. | 4.   Hvert privat medlem underretter
  uden unødig forsinkelse
  fællesforetagendet om alle andre væsentlige ændringer i ejerforhold, kontrol eller sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemskabet for det pågældende private medlem. Bestyrelsen beslutter, om det pågældende medlems medlemskab skal bringes til ophør. Det pågældende medlem deltager ikke i bestyrelsens afstemning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvert privat medlem underretter fællesforetagendet om alle andre væsentlige ændringer i ejerforhold, kontrol eller sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemskabet for det pågældende private medlem. Bestyrelsen beslutter, om det pågældende medlems medlemskab skal bringes til ophør. Det pågældende medlem deltager ikke i bestyrelsens afstemning.

4.   Hvert privat medlem underretter
  uden unødig forsinkelse
  fællesforetagendet om alle andre væsentlige ændringer i ejerforhold, kontrol eller sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemskabet for det pågældende private medlem. Bestyrelsen beslutter, om det pågældende medlems medlemskab skal bringes til ophør. Det pågældende medlem deltager ikke i bestyrelsens afstemning.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Enhver potentiel bidragydende partner, jf. artikel 2, nr. 7), indsender et godkendelsesbrev til bestyrelsen. I godkendelsesbrevet angives partnerskabets omfang med hensyn til genstand, aktiviteter og varighed samt nærmere oplysninger om ansøgerens bidrag til fællesforetagendet. | 1.   Enhver potentiel bidragydende partner, jf. artikel 2, nr. 7), indsender et godkendelsesbrev til bestyrelsen. I godkendelsesbrevet angives partnerskabets omfang med hensyn til genstand, aktiviteter og varighed samt nærmere oplysninger om ansøgerens bidrag til fællesforetagendet.
  Godkendelsesbrevet gøres offentligt tilgængeligt på det relevante fællesforetagendes websted, idet det sikres, at reglerne om fortrolighed bliver overholdt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Enhver potentiel bidragydende partner, jf. artikel 2, nr. 7), indsender et godkendelsesbrev til bestyrelsen. I godkendelsesbrevet angives partnerskabets omfang med hensyn til genstand, aktiviteter og varighed samt nærmere oplysninger om ansøgerens bidrag til fællesforetagendet.

1.   Enhver potentiel bidragydende partner, jf. artikel 2, nr. 7), indsender et godkendelsesbrev til bestyrelsen. I godkendelsesbrevet angives partnerskabets omfang med hensyn til genstand, aktiviteter og varighed samt nærmere oplysninger om ansøgerens bidrag til fællesforetagendet.
  Godkendelsesbrevet gøres offentligt tilgængeligt på det relevante fællesforetagendes websted, idet det sikres, at reglerne om fortrolighed bliver overholdt.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestyrelsen vurderer godkendelsesbrevet og godkender eller afviser ansøgningen. | 2.   Bestyrelsen vurderer godkendelsesbrevet og
  tager hensyn til den videnskabelige rådgivning fra fællesforetagendernes organer og til potentielle interessekonflikter og
  godkender eller afviser ansøgningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Bestyrelsen vurderer godkendelsesbrevet og godkender eller afviser ansøgningen.

2.   Bestyrelsen vurderer godkendelsesbrevet og
  tager hensyn til den videnskabelige rådgivning fra fællesforetagendernes organer og til potentielle interessekonflikter og
  godkender eller afviser ansøgningen.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagenderne, herunder EFTA-bevillinger, dækker administrations- og driftsomkostninger op til de maksimumsbeløb, der er anført i anden del. Unionens bidrag, jf. anden del,
  kan
  forhøjes med bidrag fra tredjelande,
  hvis sidstnævnte er til rådighed
  . | 1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagenderne, herunder EFTA-bevillinger, dækker administrations- og driftsomkostninger op til de maksimumsbeløb, der er anført i anden del
  , såfremt beløbet mindst modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen eller dens konstituerende eller tilknyttede enheder
  . Unionens bidrag, jf. anden del, forhøjes med bidrag fra tredjelande,
  når disse bliver tilgængelige, jf. artikel 16, stk. 5, i Horisont Europa-forordningen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagenderne, herunder EFTA-bevillinger, dækker administrations- og driftsomkostninger op til de maksimumsbeløb, der er anført i anden del. Unionens bidrag, jf. anden del,
  kan
  forhøjes med bidrag fra tredjelande,
  hvis sidstnævnte er til rådighed
  .

1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagenderne, herunder EFTA-bevillinger, dækker administrations- og driftsomkostninger op til de maksimumsbeløb, der er anført i anden del
  , såfremt beløbet mindst modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen eller dens konstituerende eller tilknyttede enheder
  . Unionens bidrag, jf. anden del, forhøjes med bidrag fra tredjelande,
  når disse bliver tilgængelige, jf. artikel 16, stk. 5, i Horisont Europa-forordningen
  .

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unionens finansielle bidrag, som omtales i stk. 2 til denne artikel, kan suppleres af tildelinger fra EU-genopretningsinstrumentet, jf. artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, og af bøder, jf. med artikel 5 i FFR-forordningen. Dette bidrag kan også suppleres af frigørelser, jf. finansforordningens artikel 15, stk. 3. Unionens bidrag tilpasses med henblik på at afspejle bidrag fra associerede lande. Eventuelle yderligere bidrag fra Unionen bør modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen. Der skal være balance mellem bidrag fra Unionen og bidrag fra andre medlemmer end Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Unionens finansielle bidrag, som omtales i stk. 2 til denne artikel, kan suppleres af tildelinger fra EU-genopretningsinstrumentet, jf. artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, og af bøder, jf. med artikel 5 i FFR-forordningen. Dette bidrag kan også suppleres af frigørelser, jf. finansforordningens artikel 15, stk. 3. Unionens bidrag tilpasses med henblik på at afspejle bidrag fra associerede lande. Eventuelle yderligere bidrag fra Unionen bør modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen. Der skal være balance mellem bidrag fra Unionen og bidrag fra andre medlemmer end Unionen.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Yderligere bidrag fra Unionen i henhold til artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, artikel 5 i FFR-forordningen og artikel 15, stk. 3, i finansforordningen fordeles inden for klynger under søjle 2 i Horisont Europa på en retfærdig måde under hensyntagen til såvel Unionens forskningsprioriteter som dens politiske mål. Den retfærdige fordeling skal navnlig tage hensyn til fællesforetagender, der er aktive i de sektorer, som har lidt mest under COVID-19-pandemien, og som er mest afgørende for at nå Unionens mål og socioøkonomisk genopretning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Yderligere bidrag fra Unionen i henhold til artikel 13 i Horisont Europa-forordningen, artikel 5 i FFR-forordningen og artikel 15, stk. 3, i finansforordningen fordeles inden for klynger under søjle 2 i Horisont Europa på en retfærdig måde under hensyntagen til såvel Unionens forskningsprioriteter som dens politiske mål. Den retfærdige fordeling skal navnlig tage hensyn til fællesforetagender, der er aktive i de sektorer, som har lidt mest under COVID-19-pandemien, og som er mest afgørende for at nå Unionens mål og socioøkonomisk genopretning.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Finansielle bidrag under programmer, der medfinansieres af EFRU, ESF+, EHFF og ELFUL samt af genopretnings- og resiliensfaciliteten, kan anses for at være et bidrag fra en deltagende stat til et fællesforetagende, forudsat at de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser og de fondsspecifikke forordninger overholdes. Kommissionen udarbejder med henblik herpå enkle og praktiske retningslinjer for at præcisere, hvad der udgør et finansielt bidrag fra en deltagende stat til et fællesforetagende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Finansielle bidrag under programmer, der medfinansieres af EFRU, ESF+, EHFF og ELFUL samt af genopretnings- og resiliensfaciliteten, kan anses for at være et bidrag fra en deltagende stat til et fællesforetagende, forudsat at de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser og de fondsspecifikke forordninger overholdes. Kommissionen udarbejder med henblik herpå enkle og praktiske retningslinjer for at præcisere, hvad der udgør et finansielt bidrag fra en deltagende stat til et fællesforetagende.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medmindre andet er fastsat i anden del, rapporterer de private medlemmer senest den
  31
  .
  marts
  hvert år til deres respektive bestyrelse om værdien af de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), i
  hvert af de
  foregående regnskabsår. Med henblik på at værdiansætte disse bidrag fastslås omkostningerne i overensstemmelse med de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis, ud fra de gældende regnskabsstandarder i det land, hvor
  den enkelte enhed
  er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder
  (IAS)
  og internationale regnskabsstandarder
  (IFRS)
  . Omkostningerne attesteres af en uafhængig ekstern revisor, der udnævnes af den pågældende enhed. Værdiansættelsesmetoden kan verificeres af det pågældende fællesforetagende, hvis der er usikkerhed vedrørende attesteringen. I behørigt angivne tilfælde kan bestyrelsen tillade, at der anvendes faste beløb eller enhedsomkostninger til vurdering af bidragene. | 2.   Medmindre andet er fastsat i anden del, rapporterer de private medlemmer senest den
  30
  .
  juni
  hvert år til deres respektive bestyrelse om værdien af de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), i
  det
  foregående regnskabsår. Med henblik på at værdiansætte disse bidrag fastslås omkostningerne i overensstemmelse med de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis ud fra de gældende regnskabsstandarder i det land, hvor
  enheden
  er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder og internationale regnskabsstandarder. Omkostningerne
  revideres ikke af de pågældende fællesforetagender eller noget EU-organ, men
  attesteres af en uafhængig ekstern revisor, der udnævnes af den pågældende enhed. Værdiansættelsesmetoden kan verificeres af det pågældende fællesforetagende, hvis der er usikkerhed vedrørende attesteringen. I behørigt angivne tilfælde kan bestyrelsen tillade, at der anvendes faste beløb eller enhedsomkostninger til vurdering af bidragene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medmindre andet er fastsat i anden del, rapporterer de private medlemmer senest den
  31
  .
  marts
  hvert år til deres respektive bestyrelse om værdien af de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), i
  hvert af de
  foregående regnskabsår. Med henblik på at værdiansætte disse bidrag fastslås omkostningerne i overensstemmelse med de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis, ud fra de gældende regnskabsstandarder i det land, hvor
  den enkelte enhed
  er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder
  (IAS)
  og internationale regnskabsstandarder
  (IFRS)
  . Omkostningerne attesteres af en uafhængig ekstern revisor, der udnævnes af den pågældende enhed. Værdiansættelsesmetoden kan verificeres af det pågældende fællesforetagende, hvis der er usikkerhed vedrørende attesteringen. I behørigt angivne tilfælde kan bestyrelsen tillade, at der anvendes faste beløb eller enhedsomkostninger til vurdering af bidragene.

2.   Medmindre andet er fastsat i anden del, rapporterer de private medlemmer senest den
  30
  .
  juni
  hvert år til deres respektive bestyrelse om værdien af de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), i
  det
  foregående regnskabsår. Med henblik på at værdiansætte disse bidrag fastslås omkostningerne i overensstemmelse med de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis ud fra de gældende regnskabsstandarder i det land, hvor
  enheden
  er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder og internationale regnskabsstandarder. Omkostningerne
  revideres ikke af de pågældende fællesforetagender eller noget EU-organ, men
  attesteres af en uafhængig ekstern revisor, der udnævnes af den pågældende enhed. Værdiansættelsesmetoden kan verificeres af det pågældende fællesforetagende, hvis der er usikkerhed vedrørende attesteringen. I behørigt angivne tilfælde kan bestyrelsen tillade, at der anvendes faste beløb eller enhedsomkostninger til vurdering af bidragene.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  I denne forordning foretages der ikke revision af omkostninger i forbindelse med yderligere aktiviteter hverken af det pågældende fællesforetagende eller noget EU-organ. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  I denne forordning foretages der ikke revision af omkostninger i forbindelse med yderligere aktiviteter hverken af det pågældende fællesforetagende eller noget EU-organ.

udgår

udgår

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 7 — indledning

Artikel 11 — stk. 7 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Kommissionen kan indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet eller udløse afviklingsproceduren, jf. artikel 43, i følgende tilfælde: | 7.   Kommissionen kan
  efter at have aktiveret den gensidige forsikringsmekanisme, som er fastsat i artikel 37, stk. 7, i Horisont Europa-forordningen
  indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet eller udløse afviklingsproceduren, jf. artikel 43, i følgende tilfælde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Kommissionen kan indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet eller udløse afviklingsproceduren, jf. artikel 43, i følgende tilfælde:

7.   Kommissionen kan
  efter at have aktiveret den gensidige forsikringsmekanisme, som er fastsat i artikel 37, stk. 7, i Horisont Europa-forordningen
  indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet eller udløse afviklingsproceduren, jf. artikel 43, i følgende tilfælde:

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 9 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Europa-Parlamentet skal underrettes om eventuelle ændringer af Unionens finansielle bidrag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a.
     
  Europa-Parlamentet skal underrettes om eventuelle ændringer af Unionens finansielle bidrag.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a


  Forud for vedtagelsen af arbejdsprogrammet giver alle deltagende stater et vejledende tilsagn om størrelsen af deres nationale finansielle bidrag til fællesforetagendet, hvis det er relevant.


  Ud over de kriterier, der er fastsat i artikel 22 i Horisont Europa-forordningen, kan arbejdsprogrammet indeholde kriterier for støtteberettigelse med hensyn til nationale juridiske enheder i form af et bilag.




  Alle deltagende stater overdrager evalueringen af forslagene til fællesforetagendet i overensstemmelse med reglerne og kriterierne for Horisont Europa.




  Udvælgelsen af forslag foretages på grundlag af den rangliste, der tilvejebringes af evalueringsudvalget. Bestyrelsen kan i behørigt begrundede tilfælde se bort fra denne liste for navnlig at sikre den overordnede konsekvens i porteføljetilgangen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Forud for vedtagelsen af arbejdsprogrammet giver alle deltagende stater et vejledende tilsagn om størrelsen af deres nationale finansielle bidrag til fællesforetagendet, hvis det er relevant.

Ud over de kriterier, der er fastsat i artikel 22 i Horisont Europa-forordningen, kan arbejdsprogrammet indeholde kriterier for støtteberettigelse med hensyn til nationale juridiske enheder i form af et bilag.

Alle deltagende stater overdrager evalueringen af forslagene til fællesforetagendet i overensstemmelse med reglerne og kriterierne for Horisont Europa.

Udvælgelsen af forslag foretages på grundlag af den rangliste, der tilvejebringes af evalueringsudvalget. Bestyrelsen kan i behørigt begrundede tilfælde se bort fra denne liste for navnlig at sikre den overordnede konsekvens i porteføljetilgangen.

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagender
  indgår senest et år efter vedtagelsen af denne forordning
  serviceleveranceaftaler
  om fælles backoffice-funktioner
  , medmindre andet er fastsat i anden del, og forudsat at det er nødvendigt at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser, når fællesforetagender overdrager budgetgennemførelsesopgaver. Sådanne funktioner
  omfatter
  følgende områder, hvis rentabiliteten bekræftes, og ressourcerne screenes: | 1.   Fællesforetagender
  kan drive fælles backoffice-funktioner ved at indgå
  serviceleveranceaftaler, medmindre andet er fastsat i anden del, og forudsat at det er nødvendigt at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser, når fællesforetagender overdrager budgetgennemførelsesopgaver. Sådanne funktioner
  kan omfatte
  følgende områder, hvis rentabiliteten bekræftes, og ressourcerne screenes
  , og uden at dette berører fællesforetagendernes specifikke forskningsområder
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagender
  indgår senest et år efter vedtagelsen af denne forordning
  serviceleveranceaftaler
  om fælles backoffice-funktioner
  , medmindre andet er fastsat i anden del, og forudsat at det er nødvendigt at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser, når fællesforetagender overdrager budgetgennemførelsesopgaver. Sådanne funktioner
  omfatter
  følgende områder, hvis rentabiliteten bekræftes, og ressourcerne screenes:

1.   Fællesforetagender
  kan drive fælles backoffice-funktioner ved at indgå
  serviceleveranceaftaler, medmindre andet er fastsat i anden del, og forudsat at det er nødvendigt at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser, når fællesforetagender overdrager budgetgennemførelsesopgaver. Sådanne funktioner
  kan omfatte
  følgende områder, hvis rentabiliteten bekræftes, og ressourcerne screenes
  , og uden at dette berører fællesforetagendernes specifikke forskningsområder
  :

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 –litra g a (nyt)

Artikel 12 — stk. 1 –litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | fremme udvekslingen af bedste praksis blandt fællesforetagenderne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

fremme udvekslingen af bedste praksis blandt fællesforetagenderne.

fremme udvekslingen af bedste praksis blandt fællesforetagenderne.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De fælles backoffice-funktioner, der er omhandlet i stk. 1, leveres af et eller flere udvalgte fællesforetagender til alle de øvrige. Indbyrdes forbundne funktioner holdes inden for det samme fællesforetagende for at sikre en sammenhængende organisationsstruktur. | 2.   De fælles backoffice-funktioner, der er omhandlet i stk. 1,
  kan
  leveres af et eller flere udvalgte fællesforetagender til alle de øvrige. Indbyrdes forbundne funktioner holdes inden for det samme fællesforetagende for at sikre en sammenhængende organisationsstruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De fælles backoffice-funktioner, der er omhandlet i stk. 1, leveres af et eller flere udvalgte fællesforetagender til alle de øvrige. Indbyrdes forbundne funktioner holdes inden for det samme fællesforetagende for at sikre en sammenhængende organisationsstruktur.

2.   De fælles backoffice-funktioner, der er omhandlet i stk. 1,
  kan
  leveres af et eller flere udvalgte fællesforetagender til alle de øvrige. Indbyrdes forbundne funktioner holdes inden for det samme fællesforetagende for at sikre en sammenhængende organisationsstruktur.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4

Artikel 12 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Uden at det berører omplacering til andre opgaver inden for fællesforetagendet eller til andre administrative ordninger, som ikke påvirker ansættelseskontrakterne, kan ansatte, der er udpeget til at udføre
  de funktioner
  , der er overført til
  det fælles backoffice, som et andet
  fællesforetagende
  er vært for
  , overføres til dette fællesforetagende. Hvis en ansat afviser dette skriftligt, kan vedkommendes ansættelseskontrakt opsiges af fællesforetagendet på de betingelser, der er omhandlet i artikel 47 i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte. | 4.   Uden at det berører omplacering til andre opgaver inden for fællesforetagendet eller til andre administrative ordninger, som ikke påvirker ansættelseskontrakterne, kan ansatte, der er udpeget til at udføre
  fælles backoffice-funktioner
  , der er overført til
  ét
  fællesforetagende, overføres til dette fællesforetagende. Hvis en ansat afviser dette skriftligt, kan vedkommendes ansættelseskontrakt opsiges af fællesforetagendet på de betingelser, der er omhandlet i artikel 47 i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Uden at det berører omplacering til andre opgaver inden for fællesforetagendet eller til andre administrative ordninger, som ikke påvirker ansættelseskontrakterne, kan ansatte, der er udpeget til at udføre
  de funktioner
  , der er overført til
  det fælles backoffice, som et andet
  fællesforetagende
  er vært for
  , overføres til dette fællesforetagende. Hvis en ansat afviser dette skriftligt, kan vedkommendes ansættelseskontrakt opsiges af fællesforetagendet på de betingelser, der er omhandlet i artikel 47 i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte.

4.   Uden at det berører omplacering til andre opgaver inden for fællesforetagendet eller til andre administrative ordninger, som ikke påvirker ansættelseskontrakterne, kan ansatte, der er udpeget til at udføre
  fælles backoffice-funktioner
  , der er overført til
  ét
  fællesforetagende, overføres til dette fællesforetagende. Hvis en ansat afviser dette skriftligt, kan vedkommendes ansættelseskontrakt opsiges af fællesforetagendet på de betingelser, der er omhandlet i artikel 47 i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   En ansat omhandlet i stk. 4, som overføres til det fællesforetagende, der
  er vært for det
  fælles
  backoffice
  , bevarer den samme type kontrakt samt ansættelsesgruppe og lønklasse og vurderes at have udført hele sin tjeneste i det pågældende fællesforetagende. | 5.   En ansat omhandlet i stk. 4, som overføres til det fællesforetagende, der
  driver de specifikke
  fælles
  funktioner
  , bevarer den samme type kontrakt samt ansættelsesgruppe og lønklasse og vurderes at have udført hele sin tjeneste i det pågældende fællesforetagende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   En ansat omhandlet i stk. 4, som overføres til det fællesforetagende, der
  er vært for det
  fælles
  backoffice
  , bevarer den samme type kontrakt samt ansættelsesgruppe og lønklasse og vurderes at have udført hele sin tjeneste i det pågældende fællesforetagende.

5.   En ansat omhandlet i stk. 4, som overføres til det fællesforetagende, der
  driver de specifikke
  fælles
  funktioner
  , bevarer den samme type kontrakt samt ansættelsesgruppe og lønklasse og vurderes at have udført hele sin tjeneste i det pågældende fællesforetagende.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvert fællesforetagende har en bestyrelse og en administrerende direktør. | 1.   Hvert fællesforetagende har en bestyrelse og en administrerende direktør
  samt et organ, der yder videnskabelig rådgivning i overensstemmelse med artikel 19
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvert fællesforetagende har en bestyrelse og en administrerende direktør.

1.   Hvert fællesforetagende har en bestyrelse og en administrerende direktør
  samt et organ, der yder videnskabelig rådgivning i overensstemmelse med artikel 19
  .

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ved sammensætningen af bestyrelserne skal der så vidt muligt tilstræbes kønsmæssig balance, geografisk diversitet, sektoriel diversitet og baggrundsmæssig diversitet, alt afhængigt af medlemmernes placering på de respektive kompetenceområder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Ved sammensætningen af bestyrelserne skal der så vidt muligt tilstræbes kønsmæssig balance, geografisk diversitet, sektoriel diversitet og baggrundsmæssig diversitet, alt afhængigt af medlemmernes placering på de respektive kompetenceområder.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Formanden for bestyrelsen udnævnes på skift en gang om året af skiftevis Unionen og de andre medlemmer, medmindre andet er angivet i anden del. | 3.   Formanden for bestyrelsen udnævnes
  blandt dens medlemmer
  på skift en gang om året af skiftevis Unionen og de andre medlemmer, medmindre andet er angivet i anden del. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Formanden for bestyrelsen udnævnes på skift en gang om året af skiftevis Unionen og de andre medlemmer, medmindre andet er angivet i anden del.

3.   Formanden for bestyrelsen udnævnes
  blandt dens medlemmer
  på skift en gang om året af skiftevis Unionen og de andre medlemmer, medmindre andet er angivet i anden del.

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Bestyrelsen afholder ordinære møder mindst to gange om året. Der kan indkaldes til ekstraordinære møder på anmodning af formanden, den administrerende direktør, Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for andre medlemmer end Unionen eller af de deltagende stater. Formanden indkalder til bestyrelsesmøderne, som afholdes på det pågældende fællesforetagendes hjemsted, medmindre bestyrelsen undtagelsesvis træffer anden beslutning i behørigt begrundede tilfælde. | 4.   Bestyrelsen afholder ordinære møder mindst to gange om året. Der kan indkaldes til ekstraordinære møder på anmodning af formanden, den administrerende direktør, Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for andre medlemmer end Unionen eller af de deltagende stater. Formanden indkalder til bestyrelsesmøderne, som afholdes på det pågældende fællesforetagendes hjemsted, medmindre bestyrelsen undtagelsesvis træffer anden beslutning i behørigt begrundede tilfælde.
  Deltagerlisten, dagsordenen og mødeprotokollerne offentliggøres rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Bestyrelsen afholder ordinære møder mindst to gange om året. Der kan indkaldes til ekstraordinære møder på anmodning af formanden, den administrerende direktør, Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for andre medlemmer end Unionen eller af de deltagende stater. Formanden indkalder til bestyrelsesmøderne, som afholdes på det pågældende fællesforetagendes hjemsted, medmindre bestyrelsen undtagelsesvis træffer anden beslutning i behørigt begrundede tilfælde.

4.   Bestyrelsen afholder ordinære møder mindst to gange om året. Der kan indkaldes til ekstraordinære møder på anmodning af formanden, den administrerende direktør, Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for andre medlemmer end Unionen eller af de deltagende stater. Formanden indkalder til bestyrelsesmøderne, som afholdes på det pågældende fællesforetagendes hjemsted, medmindre bestyrelsen undtagelsesvis træffer anden beslutning i behørigt begrundede tilfælde.
  Deltagerlisten, dagsordenen og mødeprotokollerne offentliggøres rettidigt på det pågældende fællesforetagendes websted.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 7

Artikel 15 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Andre personer, herunder repræsentanter for andre europæiske partnerskaber, forvaltningsorganer eller reguleringsorganer, regionale myndigheder inden for Unionens og europæiske teknologiplatforme, kan også blive indbudt af formanden som observatører fra sag til sag med forbehold af reglerne om fortrolighed og
  interessekonflikt
  . | 7.   Andre personer, herunder repræsentanter for andre europæiske partnerskaber, forvaltningsorganer eller reguleringsorganer,
  repræsentanter for deltagende stater, nationale og
  regionale myndigheder inden for Unionens og europæiske teknologiplatforme, kan også blive indbudt af formanden som observatører fra sag til sag med forbehold af reglerne om fortrolighed og
  interessekonflikter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Andre personer, herunder repræsentanter for andre europæiske partnerskaber, forvaltningsorganer eller reguleringsorganer, regionale myndigheder inden for Unionens og europæiske teknologiplatforme, kan også blive indbudt af formanden som observatører fra sag til sag med forbehold af reglerne om fortrolighed og
  interessekonflikt
  .

7.   Andre personer, herunder repræsentanter for andre europæiske partnerskaber, forvaltningsorganer eller reguleringsorganer,
  repræsentanter for deltagende stater, nationale og
  regionale myndigheder inden for Unionens og europæiske teknologiplatforme, kan også blive indbudt af formanden som observatører fra sag til sag med forbehold af reglerne om fortrolighed og
  interessekonflikter
  .

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 10

Artikel 15 — stk. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden. | 10.   Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden
  , herunder foranstaltninger til undgåelse af eventuelle interessekonflikter under beslutningsprocessen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.   Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden.

10.   Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden
  , herunder foranstaltninger til undgåelse af eventuelle interessekonflikter under beslutningsprocessen
  .

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 11

Artikel 15 — stk. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11.   Medlemmernes repræsentanter er bundet af bestemmelserne i en adfærdskodeks. Adfærdskodeksen fastsætter sådanne medlemmers forpligtelser til at sikre det pågældende fællesforetagendes og Unionens integritet og omdømme. | 11.   Medlemmernes repræsentanter
  og observatører
  er bundet af bestemmelserne i en adfærdskodeks. Adfærdskodeksen fastsætter sådanne medlemmers forpligtelser til at sikre det pågældende fællesforetagendes og Unionens integritet og omdømme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11.   Medlemmernes repræsentanter er bundet af bestemmelserne i en adfærdskodeks. Adfærdskodeksen fastsætter sådanne medlemmers forpligtelser til at sikre det pågældende fællesforetagendes og Unionens integritet og omdømme.

11.   Medlemmernes repræsentanter
  og observatører
  er bundet af bestemmelserne i en adfærdskodeks. Adfærdskodeksen fastsætter sådanne medlemmers forpligtelser til at sikre det pågældende fællesforetagendes og Unionens integritet og omdømme.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestyrelsen for hvert fællesforetagende har det overordnede ansvar for det pågældende fællesforetagendes strategiske orientering og operationer og fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter. | Bestyrelsen for hvert fællesforetagende har det overordnede ansvar for det pågældende fællesforetagendes strategiske orientering
  , sammenhæng med Unionens overordnede mål og politikker
  og operationer og fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bestyrelsen for hvert fællesforetagende har det overordnede ansvar for det pågældende fællesforetagendes strategiske orientering og operationer og fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter.

Bestyrelsen for hvert fællesforetagende har det overordnede ansvar for det pågældende fællesforetagendes strategiske orientering
  , sammenhæng med Unionens overordnede mål og politikker
  og operationer og fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter.

, sammenhæng med Unionens overordnede mål og politikker

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I sin rolle i bestyrelsen søger Kommissionen at sikre samordning mellem aktiviteterne i fællesforetagendet og relevante aktiviteter i Unionens finansieringsprogrammer med henblik på at fremme synergier, når der fastsættes prioriteter, der er omfattet af forskningssamarbejde. | I sin rolle i bestyrelsen søger Kommissionen at sikre samordning mellem aktiviteterne i fællesforetagendet og relevante aktiviteter i Unionens finansieringsprogrammer med henblik på at fremme synergier
  og komplementaritet, men samtidig undgå overlapning
  , når der fastsættes prioriteter, der er omfattet af forskningssamarbejde.
  Kommissionen sikrer, at fællesforetagenderne har et passende mandat, operationelle retningslinjer og effektive mekanismer til at styre, forvalte og gennemføre synergier med emner, som er omfattet af forskningssamarbejde, og de deraf følgende projekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I sin rolle i bestyrelsen søger Kommissionen at sikre samordning mellem aktiviteterne i fællesforetagendet og relevante aktiviteter i Unionens finansieringsprogrammer med henblik på at fremme synergier, når der fastsættes prioriteter, der er omfattet af forskningssamarbejde.

I sin rolle i bestyrelsen søger Kommissionen at sikre samordning mellem aktiviteterne i fællesforetagendet og relevante aktiviteter i Unionens finansieringsprogrammer med henblik på at fremme synergier
  og komplementaritet, men samtidig undgå overlapning
  , når der fastsættes prioriteter, der er omfattet af forskningssamarbejde.
  Kommissionen sikrer, at fællesforetagenderne har et passende mandat, operationelle retningslinjer og effektive mekanismer til at styre, forvalte og gennemføre synergier med emner, som er omfattet af forskningssamarbejde, og de deraf følgende projekter.

og komplementaritet, men samtidig undgå overlapning

Kommissionen sikrer, at fællesforetagenderne har et passende mandat, operationelle retningslinjer og effektive mekanismer til at styre, forvalte og gennemføre synergier med emner, som er omfattet af forskningssamarbejde, og de deraf følgende projekter.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra a

Artikel 16 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | sikre den nøje og rettidige overvågning af, hvordan fællesforetagendets forsknings- og innovationsprogram og individuelle aktioner i forbindelse med
  Kommissionens prioriteter samt
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden skrider frem og
  træffer
  korrigerende foranstaltninger, når det er nødvendigt, for at sikre, at fællesforetagendet opfylder sine målsætninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

sikre den nøje og rettidige overvågning af, hvordan fællesforetagendets forsknings- og innovationsprogram og individuelle aktioner i forbindelse med
  Kommissionens prioriteter samt
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden skrider frem og
  træffer
  korrigerende foranstaltninger, når det er nødvendigt, for at sikre, at fællesforetagendet opfylder sine målsætninger

Kommissionens prioriteter samt

træffer

| a) | træffe foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af fællesforetagendets generelle, specifikke og operationelle målsætninger, vurdere deres effektivitet og indvirkning,
  sikre den nøje og rettidige overvågning af, hvordan fællesforetagendets forsknings- og innovationsprogram og individuelle aktioner i forbindelse med
  prioriteterne for Unionens overordnede mål og politikker og
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden skrider frem og
  træffe
  korrigerende foranstaltninger, når det er nødvendigt, for at sikre, at fællesforetagendet opfylder sine målsætninger |
| --- | --- |

a)

træffe foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af fællesforetagendets generelle, specifikke og operationelle målsætninger, vurdere deres effektivitet og indvirkning,
  sikre den nøje og rettidige overvågning af, hvordan fællesforetagendets forsknings- og innovationsprogram og individuelle aktioner i forbindelse med
  prioriteterne for Unionens overordnede mål og politikker og
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden skrider frem og
  træffe
  korrigerende foranstaltninger, når det er nødvendigt, for at sikre, at fællesforetagendet opfylder sine målsætninger

træffe foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af fællesforetagendets generelle, specifikke og operationelle målsætninger, vurdere deres effektivitet og indvirkning,

prioriteterne for Unionens overordnede mål og politikker og

træffe

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | vurdere, godtage eller afvise ansøgninger om
  nyt
  medlemskab i overensstemmelse med artikel 7 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

vurdere, godtage eller afvise ansøgninger om
  nyt
  medlemskab i overensstemmelse med artikel 7

nyt

| b) | vurdere, godtage eller afvise ansøgninger om medlemskab i overensstemmelse med artikel 7
  , idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter |
| --- | --- |

b)

vurdere, godtage eller afvise ansøgninger om medlemskab i overensstemmelse med artikel 7
  , idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter

, idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra c

Artikel 16 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | vurdere, godtage eller afvise ansøgninger fra potentielle bidragydende partnere i overensstemmelse med artikel 9 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

vurdere, godtage eller afvise ansøgninger fra potentielle bidragydende partnere i overensstemmelse med artikel 9

| c) | vurdere, godtage eller afvise ansøgninger fra potentielle bidragydende partnere i overensstemmelse med artikel 9
  , idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter |
| --- | --- |

c)

vurdere, godtage eller afvise ansøgninger fra potentielle bidragydende partnere i overensstemmelse med artikel 9
  , idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter

, idet der tages højde for det videnskabelige rådgivende organs rådgivning i henhold til artikel 19 og potentielle interessekonflikter

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra i

Artikel 16 — stk. 2 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | udnævne og afskedige den administrerende direktør, forlænge dennes mandatperiode, yde vejledning til vedkommende og føre tilsyn med vedkommendes indsats |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

udnævne og afskedige den administrerende direktør, forlænge dennes mandatperiode, yde vejledning til vedkommende og føre tilsyn med vedkommendes indsats

| i) | på grundlag af en åben og gennemsigtig procedure
  udnævne og afskedige den administrerende direktør, forlænge dennes mandatperiode, yde vejledning til vedkommende og føre tilsyn med vedkommendes indsats
  i overensstemmelse med artikel 17, herunder gennem fastlæggelse af et sæt centrale resultatindikatorer til vurdering af den administrerende direktørs indsats |
| --- | --- |

i)

på grundlag af en åben og gennemsigtig procedure
  udnævne og afskedige den administrerende direktør, forlænge dennes mandatperiode, yde vejledning til vedkommende og føre tilsyn med vedkommendes indsats
  i overensstemmelse med artikel 17, herunder gennem fastlæggelse af et sæt centrale resultatindikatorer til vurdering af den administrerende direktørs indsats

på grundlag af en åben og gennemsigtig procedure

i overensstemmelse med artikel 17, herunder gennem fastlæggelse af et sæt centrale resultatindikatorer til vurdering af den administrerende direktørs indsats

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra j

Artikel 16 — stk. 2 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| j) | vedtage den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden ved begyndelsen af initiativet og ændre den i hele Horisont Europas varighed, hvor det er nødvendigt. Den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden fastlægger partnerskabets tilsigtede virkning, planlagte portefølje af aktiviteter, målbare forventede resultater, ressourcer, leverancer og milepæle inden for en fastsat tidsramme. Den udpeger også de andre europæiske partnerskaber, som fællesforetagendet skal indgå et formelt og regelmæssigt samarbejde med, og mulighederne for synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker baseret på oplysninger modtaget af de deltagende stater eller gruppen af repræsentanter for staterne samt synergier med andre EU-programmer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

j)

vedtage den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden ved begyndelsen af initiativet og ændre den i hele Horisont Europas varighed, hvor det er nødvendigt. Den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden fastlægger partnerskabets tilsigtede virkning, planlagte portefølje af aktiviteter, målbare forventede resultater, ressourcer, leverancer og milepæle inden for en fastsat tidsramme. Den udpeger også de andre europæiske partnerskaber, som fællesforetagendet skal indgå et formelt og regelmæssigt samarbejde med, og mulighederne for synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker baseret på oplysninger modtaget af de deltagende stater eller gruppen af repræsentanter for staterne samt synergier med andre EU-programmer

| j) | vedtage den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden ved begyndelsen af initiativet og ændre den i hele Horisont Europas varighed, hvor det er nødvendigt
  på grundlag af input fra alle partnere, inklusive den private sektor, det videnskabelige samfund, repræsentanter for medlemsstaterne og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område
  . Den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden fastlægger partnerskabets tilsigtede virkning, planlagte portefølje af aktiviteter, målbare forventede resultater, ressourcer, leverancer og milepæle inden for en fastsat tidsramme. Den udpeger også de andre europæiske partnerskaber, som fællesforetagendet skal indgå et formelt og regelmæssigt samarbejde med, og mulighederne for synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker baseret på oplysninger modtaget af de deltagende stater eller gruppen af repræsentanter for staterne samt 
  – i henhold til de af Kommissionen fastlagte retningslinjer –
  synergier med andre EU-programmer
  og politikker, herunder de tiltag, der er fastsat i den europæiske dagsorden for færdigheder |
| --- | --- |

j)

vedtage den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden ved begyndelsen af initiativet og ændre den i hele Horisont Europas varighed, hvor det er nødvendigt
  på grundlag af input fra alle partnere, inklusive den private sektor, det videnskabelige samfund, repræsentanter for medlemsstaterne og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område
  . Den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden fastlægger partnerskabets tilsigtede virkning, planlagte portefølje af aktiviteter, målbare forventede resultater, ressourcer, leverancer og milepæle inden for en fastsat tidsramme. Den udpeger også de andre europæiske partnerskaber, som fællesforetagendet skal indgå et formelt og regelmæssigt samarbejde med, og mulighederne for synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker baseret på oplysninger modtaget af de deltagende stater eller gruppen af repræsentanter for staterne samt 
  – i henhold til de af Kommissionen fastlagte retningslinjer –
  synergier med andre EU-programmer
  og politikker, herunder de tiltag, der er fastsat i den europæiske dagsorden for færdigheder

på grundlag af input fra alle partnere, inklusive den private sektor, det videnskabelige samfund, repræsentanter for medlemsstaterne og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område

– i henhold til de af Kommissionen fastlagte retningslinjer –

og politikker, herunder de tiltag, der er fastsat i den europæiske dagsorden for færdigheder

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra k

Artikel 16 — stk. 2 — litra k

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| k) | vedtage arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag som foreslået af den administrerende direktør med henblik på gennemførelsen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, herunder de administrative aktiviteter, indholdet af indkaldelser af forslag, de forskningsområder, der er omfattet af fælles indkaldelser og samarbejde med andre partnerskaber, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne samt de tilhørende regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision, med særlig vægt på feedback til politiske krav |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

k)

vedtage arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag som foreslået af den administrerende direktør med henblik på gennemførelsen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, herunder de administrative aktiviteter, indholdet af indkaldelser af forslag, de forskningsområder, der er omfattet af fælles indkaldelser og samarbejde med andre partnerskaber, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne samt de tilhørende regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision, med særlig vægt på feedback til politiske krav

| k) | vedtage arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag som foreslået af den administrerende direktør med henblik på gennemførelsen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, herunder de administrative aktiviteter, indholdet af indkaldelser af forslag,
  idet det på det kraftigste sikres, at et antal åbne indkaldelser også dækker lavere teknologiske modenhedsniveauer, kriteriet om at tilskynde til en kønsmæssigt og geografisk afbalanceret deltagelse,
  de forskningsområder, der er omfattet af fælles indkaldelser og samarbejde med andre partnerskaber
  og synergier med andre EU-programmer
  , den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne samt de tilhørende regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision,
  herunder specifikke procedurer til identificering og undgåelse af interessekonflikter, og
  med særlig vægt på feedback til politiske krav |
| --- | --- |

k)

vedtage arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag som foreslået af den administrerende direktør med henblik på gennemførelsen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, herunder de administrative aktiviteter, indholdet af indkaldelser af forslag,
  idet det på det kraftigste sikres, at et antal åbne indkaldelser også dækker lavere teknologiske modenhedsniveauer, kriteriet om at tilskynde til en kønsmæssigt og geografisk afbalanceret deltagelse,
  de forskningsområder, der er omfattet af fælles indkaldelser og samarbejde med andre partnerskaber
  og synergier med andre EU-programmer
  , den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne samt de tilhørende regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision,
  herunder specifikke procedurer til identificering og undgåelse af interessekonflikter, og
  med særlig vægt på feedback til politiske krav

idet det på det kraftigste sikres, at et antal åbne indkaldelser også dækker lavere teknologiske modenhedsniveauer, kriteriet om at tilskynde til en kønsmæssigt og geografisk afbalanceret deltagelse,

og synergier med andre EU-programmer

herunder specifikke procedurer til identificering og undgåelse af interessekonflikter, og

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra k a (nyt)

Artikel 16 — stk. 2 — litra k a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ka) | støtte synligheden og åbenheden af fællesforetagendernes aktiviteter og træffe foranstaltninger med henblik på at tiltrække nye deltagere, især SMV'er, universiteter, forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, til fællesforetagendets aktiviteter og aktioner, samtidig med at der sikres effektiv kontrol fra offentlighedens og civilsamfundsorganisationers side |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ka)

ka)

støtte synligheden og åbenheden af fællesforetagendernes aktiviteter og træffe foranstaltninger med henblik på at tiltrække nye deltagere, især SMV'er, universiteter, forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, til fællesforetagendets aktiviteter og aktioner, samtidig med at der sikres effektiv kontrol fra offentlighedens og civilsamfundsorganisationers side

støtte synligheden og åbenheden af fællesforetagendernes aktiviteter og træffe foranstaltninger med henblik på at tiltrække nye deltagere, især SMV'er, universiteter, forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, til fællesforetagendets aktiviteter og aktioner, samtidig med at der sikres effektiv kontrol fra offentlighedens og civilsamfundsorganisationers side

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra m a (nyt)

Artikel 16 — stk. 2 — litra m a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ma) | træffe passende og korrigerende foranstaltninger på grundlag af resultaterne af den midtvejsevaluering, som udføres af Kommissionen i henhold til bestemmelserne i artikel 171, og resultaterne af Den Europæiske Revisionsrets årlige revision |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ma)

ma)

træffe passende og korrigerende foranstaltninger på grundlag af resultaterne af den midtvejsevaluering, som udføres af Kommissionen i henhold til bestemmelserne i artikel 171, og resultaterne af Den Europæiske Revisionsrets årlige revision

træffe passende og korrigerende foranstaltninger på grundlag af resultaterne af den midtvejsevaluering, som udføres af Kommissionen i henhold til bestemmelserne i artikel 171, og resultaterne af Den Europæiske Revisionsrets årlige revision

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra n

Artikel 16 — stk. 2 — litra n

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| n) | vurdere den konsoliderede årlige aktivitetsrapport, herunder de tilsvarende udgifter og budgettet til fælles indkaldelser med andre europæiske partnerskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

n)

vurdere den konsoliderede årlige aktivitetsrapport, herunder de tilsvarende udgifter og budgettet til fælles indkaldelser med andre europæiske partnerskaber

| n) | vurdere
  og godkende
  den konsoliderede årlige aktivitetsrapport, herunder de tilsvarende udgifter og budgettet til fælles indkaldelser med andre europæiske partnerskaber |
| --- | --- |

n)

vurdere
  og godkende
  den konsoliderede årlige aktivitetsrapport, herunder de tilsvarende udgifter og budgettet til fælles indkaldelser med andre europæiske partnerskaber

og godkende

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra s

Artikel 16 — stk. 2 — litra s

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| s) | godkende fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

s)

godkende fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte

| s) | godkende fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte
  , efter høring af det videnskabelige rådgivende organ, hvis det er relevant |
| --- | --- |

s)

godkende fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte
  , efter høring af det videnskabelige rådgivende organ, hvis det er relevant

, efter høring af det videnskabelige rådgivende organ, hvis det er relevant

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra u

Artikel 16 — stk. 2 — litra u

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| u) | vedtage regler om udstationering af nationale eksperter til fællesforetagenderne eller om brugen af praktikanter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

u)

vedtage regler om udstationering af nationale eksperter til fællesforetagenderne eller om brugen af praktikanter

| u) | vedtage regler om udstationering af nationale eksperter til fællesforetagenderne
  , herunder om deres aflønning,
  eller om brugen af praktikanter |
| --- | --- |

u)

vedtage regler om udstationering af nationale eksperter til fællesforetagenderne
  , herunder om deres aflønning,
  eller om brugen af praktikanter

, herunder om deres aflønning,

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra w

Artikel 16 — stk. 2 — litra w

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| w) | forelægge Kommissionen enhver anmodning om ændring af denne forordning
  , som foreslås af et medlem af fællesforetagendet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

w)

forelægge Kommissionen enhver anmodning om ændring af denne forordning
  , som foreslås af et medlem af fællesforetagendet

, som foreslås af et medlem af fællesforetagendet

| w) | indsamle
  og forelægge Kommissionen enhver anmodning om ændring af denne forordning |
| --- | --- |

w)

indsamle
  og forelægge Kommissionen enhver anmodning om ændring af denne forordning

indsamle

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra y

Artikel 16 — stk. 2 — litra y

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| y) | vedtage en plan for udfasning af fællesforetagendet fra finansiering under Horisont Europa efter henstilling fra den administrerende direktør
  inden udgangen af 2022 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

y)

vedtage en plan for udfasning af fællesforetagendet fra finansiering under Horisont Europa efter henstilling fra den administrerende direktør
  inden udgangen af 2022

inden udgangen af 2022

| y) | senest et år efter midtvejsevalueringen af Horisont Europa som omhandlet i artikel 52, stk. 2, i Horisont Europa-forordningen og ikke senere end i 2025
  vedtage en plan for udfasning af fællesforetagendet fra finansiering under Horisont Europa efter henstilling fra den administrerende direktør |
| --- | --- |

y)

senest et år efter midtvejsevalueringen af Horisont Europa som omhandlet i artikel 52, stk. 2, i Horisont Europa-forordningen og ikke senere end i 2025
  vedtage en plan for udfasning af fællesforetagendet fra finansiering under Horisont Europa efter henstilling fra den administrerende direktør

senest et år efter midtvejsevalueringen af Horisont Europa som omhandlet i artikel 52, stk. 2, i Horisont Europa-forordningen og ikke senere end i 2025

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af sine kvalifikationer og kompetencer ud fra den liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesprocedure, der respekterer princippet om ligestilling mellem kønnene. | 1.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af sine kvalifikationer, kompetencer og
  relevante erfaring
  ud fra den liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser og efterfølgende
  udvælgelsesprocedure, der respekterer princippet om
  topkvalitet,
  ligestilling mellem kønnene
  og geografisk spredning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af sine kvalifikationer og kompetencer ud fra den liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesprocedure, der respekterer princippet om ligestilling mellem kønnene.

1.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af sine kvalifikationer, kompetencer og
  relevante erfaring
  ud fra den liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser og efterfølgende
  udvælgelsesprocedure, der respekterer princippet om
  topkvalitet,
  ligestilling mellem kønnene
  og geografisk spredning
  .

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen foreslår, at den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over kandidater på baggrund af inddragelse af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet. Med henblik herpå udpeger de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet efter gensidig aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne. | 2.   Kommissionen foreslår, at den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over kandidater på baggrund af inddragelse af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet.
  Listen over kandidater skal indeholde mindst 50 % kandidater af forskelligt køn. Kommissionen gør sit bedste for at sikre en lige kønsfordeling.
  Med henblik herpå udpeger de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet efter gensidig aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne. |
| | I forbindelse med udvælgelsesproceduren overholder Kommissionen de højeste standarder for gennemsigtighed, herunder ved at sørge for en klar tidsplan og relevant information til kandidaterne og ved at offentliggøre listen over kandidater for hvert fællesforetagende og resultaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen foreslår, at den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over kandidater på baggrund af inddragelse af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet. Med henblik herpå udpeger de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet efter gensidig aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne.

2.   Kommissionen foreslår, at den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over kandidater på baggrund af inddragelse af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet.
  Listen over kandidater skal indeholde mindst 50 % kandidater af forskelligt køn. Kommissionen gør sit bedste for at sikre en lige kønsfordeling.
  Med henblik herpå udpeger de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet efter gensidig aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne.

I forbindelse med udvælgelsesproceduren overholder Kommissionen de højeste standarder for gennemsigtighed, herunder ved at sørge for en klar tidsplan og relevant information til kandidaterne og ved at offentliggøre listen over kandidater for hvert fællesforetagende og resultaterne.

I forbindelse med udvælgelsesproceduren overholder Kommissionen de højeste standarder for gennemsigtighed, herunder ved at sørge for en klar tidsplan og relevant information til kandidaterne og ved at offentliggøre listen over kandidater for hvert fællesforetagende og resultaterne.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Inden udnævnelsen underskriver den valgte administrerende direktør en erklæring om, at der ikke foreligger nogen form for interessekonflikt, samt en erklæring om økonomiske interesser, der som minimum omfatter beskæftigelse i de fem år forud for tiltrædelsen af stillingen ved fællesforetagendet, samt om medlemsskab af bestyrelser eller udvalg i virksomheder, NGO'er, foreninger eller andre organer med status som juridisk person, i løbet af denne periode. Både erklæringen vedrørende interessekonflikter og erklæringen om økonomiske interesser skal være let tilgængelig på fællesforetagendets websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Inden udnævnelsen underskriver den valgte administrerende direktør en erklæring om, at der ikke foreligger nogen form for interessekonflikt, samt en erklæring om økonomiske interesser, der som minimum omfatter beskæftigelse i de fem år forud for tiltrædelsen af stillingen ved fællesforetagendet, samt om medlemsskab af bestyrelser eller udvalg i virksomheder, NGO'er, foreninger eller andre organer med status som juridisk person, i løbet af denne periode. Både erklæringen vedrørende interessekonflikter og erklæringen om økonomiske interesser skal være let tilgængelig på fællesforetagendets websted.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4

Artikel 17 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den administrerende direktørs mandatperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen efter høring af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet en vurdering af den administrerende direktørs indsats og fællesforetagendets kommende opgaver og udfordringer. | 4.   Den administrerende direktørs mandatperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen efter høring af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet en vurdering af den administrerende direktørs indsats og fællesforetagendets kommende opgaver og udfordringer
  , herunder gennem evaluering af sættet af centrale resultatindikatorer i henhold til artikel 16, litra i)
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den administrerende direktørs mandatperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen efter høring af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet en vurdering af den administrerende direktørs indsats og fællesforetagendets kommende opgaver og udfordringer.

4.   Den administrerende direktørs mandatperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen efter høring af de andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet en vurdering af den administrerende direktørs indsats og fællesforetagendets kommende opgaver og udfordringer
  , herunder gennem evaluering af sættet af centrale resultatindikatorer i henhold til artikel 16, litra i)
  .

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra c

Artikel 18 — stk. 4 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udarbejde arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag for fællesforetagendet og forelægge dette for bestyrelsen med henblik på vedtagelse for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udarbejde arbejdsprogrammet og de tilsvarende udgiftsoverslag for fællesforetagendet og forelægge dette for bestyrelsen med henblik på vedtagelse for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden;

| c) | udarbejde arbejdsprogrammet
  på grundlag af input fra partnere, herunder den private sektor, det videnskabelige samfund, medlemsstaternes repræsentanter og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område,
  og de tilsvarende udgiftsoverslag for fællesforetagendet og forelægge dette for bestyrelsen med henblik på vedtagelse for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden; |
| --- | --- |

c)

udarbejde arbejdsprogrammet
  på grundlag af input fra partnere, herunder den private sektor, det videnskabelige samfund, medlemsstaternes repræsentanter og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område,
  og de tilsvarende udgiftsoverslag for fællesforetagendet og forelægge dette for bestyrelsen med henblik på vedtagelse for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden;

på grundlag af input fra partnere, herunder den private sektor, det videnskabelige samfund, medlemsstaternes repræsentanter og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på det relevante fællesforetagendes område,

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra f a (nyt)

Artikel 18 — stk. 4 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | overvåge gennemførelsen af foranstaltninger, der skal tiltrække nytilkomne, navnlig SMV'er, universiteter og forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

overvåge gennemførelsen af foranstaltninger, der skal tiltrække nytilkomne, navnlig SMV'er, universiteter og forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer

overvåge gennemførelsen af foranstaltninger, der skal tiltrække nytilkomne, navnlig SMV'er, universiteter og forskningsorganisationer og civilsamfundsorganisationer

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra n

Artikel 18 — stk. 4 — litra n

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| n) | gennemføre
  fællesforetagendets
  kommunikationspolitik |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

n)

gennemføre
  fællesforetagendets
  kommunikationspolitik

fællesforetagendets

| n) | udarbejde og
  gennemføre
  en borger- og SMV-venlig
  kommunikationspolitik
  i fællesforetagendet |
| --- | --- |

n)

udarbejde og
  gennemføre
  en borger- og SMV-venlig
  kommunikationspolitik
  i fællesforetagendet

udarbejde og

en borger- og SMV-venlig

i fællesforetagendet

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra q

Artikel 18 — stk. 4 — litra q

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| q) | beskytte Unionens finansielle interesser ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter ved hjælp af effektiv kontrol, og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og, hvor det er hensigtsmæssigt, gennem administrative og finansielle sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til formålet hermed og har afskrækkende virkning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

q)

beskytte Unionens finansielle interesser ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter ved hjælp af effektiv kontrol, og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og, hvor det er hensigtsmæssigt, gennem administrative og finansielle sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til formålet hermed og har afskrækkende virkning

| q) | beskytte Unionens
  og øvrige medlemmers
  finansielle interesser ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse af svig
  , interessekonflikter
  , korruption og andre ulovlige aktiviteter ved hjælp af effektiv kontrol, og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og, hvor det er hensigtsmæssigt, gennem administrative og finansielle sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til formålet hermed og har afskrækkende virkning |
| --- | --- |

q)

beskytte Unionens
  og øvrige medlemmers
  finansielle interesser ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse af svig
  , interessekonflikter
  , korruption og andre ulovlige aktiviteter ved hjælp af effektiv kontrol, og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og, hvor det er hensigtsmæssigt, gennem administrative og finansielle sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til formålet hermed og har afskrækkende virkning

og øvrige medlemmers

, interessekonflikter

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 6 — litra b

Artikel 18 — stk. 6 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forvalte gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram i hele gennemførelsescyklussen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

forvalte gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram i hele gennemførelsescyklussen

| b) | forvalte gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram i hele gennemførelsescyklussen
  og sikre, at arbejdsprogrammet og eventuelle ændringer af det offentliggøres |
| --- | --- |

b)

forvalte gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram i hele gennemførelsescyklussen
  og sikre, at arbejdsprogrammet og eventuelle ændringer af det offentliggøres

og sikre, at arbejdsprogrammet og eventuelle ændringer af det offentliggøres

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 6 — litra c

Artikel 18 — stk. 6 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | forelægge fællesforetagendets medlemmer og organer alle relevante oplysninger og yde den støtte, der er nødvendig for, at de kan varetage deres opgaver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

forelægge fællesforetagendets medlemmer og organer alle relevante oplysninger og yde den støtte, der er nødvendig for, at de kan varetage deres opgaver

| c) | rettidigt
  forelægge fællesforetagendets medlemmer og organer alle relevante oplysninger og yde den støtte, der er nødvendig for, at de kan varetage deres opgaver |
| --- | --- |

c)

rettidigt
  forelægge fællesforetagendets medlemmer og organer alle relevante oplysninger og yde den støtte, der er nødvendig for, at de kan varetage deres opgaver

rettidigt

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Fællesforetagenderne
  søger uafhængig videnskabelig rådgivning gennem: | 1.   
  Medmindre der foreskrives andet i anden del i denne forordning,
  søger
  fællesforetagender
  uafhængig videnskabelig rådgivning gennem
  et videnskabeligt rådgivende organ, som skal oprettes af fællesforetagendet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i anden del i denne forordning og i denne artikel Når det er relevant, kan fællesforetagender anmode om uafhængig ekstern ad hoc-ekspertbistand vedrørende specifikke spørgsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Fællesforetagenderne
  søger uafhængig videnskabelig rådgivning gennem:

1.   
  Medmindre der foreskrives andet i anden del i denne forordning,
  søger
  fællesforetagender
  uafhængig videnskabelig rådgivning gennem
  et videnskabeligt rådgivende organ, som skal oprettes af fællesforetagendet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i anden del i denne forordning og i denne artikel Når det er relevant, kan fællesforetagender anmode om uafhængig ekstern ad hoc-ekspertbistand vedrørende specifikke spørgsmål.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | et videnskabeligt rådgivende organ eller dets, der nedsættes af fællesforetagendet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser fastsat i anden del og med forbehold af bestemmelserne i denne artikel og/eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

et videnskabeligt rådgivende organ eller dets, der nedsættes af fællesforetagendet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser fastsat i anden del og med forbehold af bestemmelserne i denne artikel og/eller

et videnskabeligt rådgivende organ eller dets, der nedsættes af fællesforetagendet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser fastsat i anden del og med forbehold af bestemmelserne i denne artikel og/eller

udgår

udgår

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ad hoc-anmodninger om ekstern ekspertbistand fra bestyrelsen til fællesforetagendet vedrørende specifikke spørgsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

ad hoc-anmodninger om ekstern ekspertbistand fra bestyrelsen til fællesforetagendet vedrørende specifikke spørgsmål.

ad hoc-anmodninger om ekstern ekspertbistand fra bestyrelsen til fællesforetagendet vedrørende specifikke spørgsmål.

udgår

udgår

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I særlige tilfælde, og når det er behørigt begrundet, kan en del af den videnskabelige rådgivningsfunktion varetages af andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen, forudsat at der ikke er nogen interessekonflikt. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I særlige tilfælde, og når det er behørigt begrundet, kan en del af den videnskabelige rådgivningsfunktion varetages af andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen, forudsat at der ikke er nogen interessekonflikt.

I særlige tilfælde, og når det er behørigt begrundet, kan en del af den videnskabelige rådgivningsfunktion varetages af andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen, forudsat at der ikke er nogen interessekonflikt.

udgår

udgår

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Der skal være en ligelig repræsentation af eksperter blandt medlemmerne af det videnskabelige rådgivende organ inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter, herunder med hensyn til
  ligestilling mellem kønnene
  . Det videnskabelige rådgivende organs medlemmer skal under ét besidde den videnskabelige kompetence og ekspertise inden for hele det tekniske område, der er nødvendig for at afgive anbefalinger til fællesforetagendet på et videnskabeligt grundlag, under hensyntagen til sådanne anbefalingers socioøkonomiske virkninger og fællesforetagendets målsætninger. | 2.   Der skal være en ligelig repræsentation af eksperter blandt medlemmerne af det videnskabelige rådgivende organ inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter, herunder med hensyn til
  topkvalitet, kønsmæssig balance og geografisk diversitet
  . Det videnskabelige rådgivende organs medlemmer skal under ét besidde den videnskabelige kompetence og ekspertise inden for hele det tekniske område, der er nødvendig for at afgive anbefalinger til fællesforetagendet på et videnskabeligt grundlag, under hensyntagen til sådanne anbefalingers
  klimamæssige, miljømæssige og
  socioøkonomiske virkninger
  , herunder på konkurrenceevne og teknologisk suverænitet,
  og fællesforetagendets målsætninger
  samt virkningerne af fællesforetagendets forskning i kønsrelaterede spørgsmål
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Der skal være en ligelig repræsentation af eksperter blandt medlemmerne af det videnskabelige rådgivende organ inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter, herunder med hensyn til
  ligestilling mellem kønnene
  . Det videnskabelige rådgivende organs medlemmer skal under ét besidde den videnskabelige kompetence og ekspertise inden for hele det tekniske område, der er nødvendig for at afgive anbefalinger til fællesforetagendet på et videnskabeligt grundlag, under hensyntagen til sådanne anbefalingers socioøkonomiske virkninger og fællesforetagendets målsætninger.

2.   Der skal være en ligelig repræsentation af eksperter blandt medlemmerne af det videnskabelige rådgivende organ inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter, herunder med hensyn til
  topkvalitet, kønsmæssig balance og geografisk diversitet
  . Det videnskabelige rådgivende organs medlemmer skal under ét besidde den videnskabelige kompetence og ekspertise inden for hele det tekniske område, der er nødvendig for at afgive anbefalinger til fællesforetagendet på et videnskabeligt grundlag, under hensyntagen til sådanne anbefalingers
  klimamæssige, miljømæssige og
  socioøkonomiske virkninger
  , herunder på konkurrenceevne og teknologisk suverænitet,
  og fællesforetagendets målsætninger
  samt virkningerne af fællesforetagendets forskning i kønsrelaterede spørgsmål
  .

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for sammensætningen af fællesforetagendets videnskabelige rådgivende organ og udpeger dets medlemmer
  . Hvor det er relevant, tager bestyrelsen hensyn til de mulige kandidater, som gruppen af repræsentanter for staterne foreslår. | 4.   Bestyrelsen fastlægger
  på grundlag af gennemsigtige og åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser
  de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for sammensætningen af fællesforetagendets videnskabelige rådgivende organ og udpeger dets medlemmer
  for en periode på højst fire år
  , som
  kan forlænges én gang
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for sammensætningen af fællesforetagendets videnskabelige rådgivende organ og udpeger dets medlemmer
  . Hvor det er relevant, tager bestyrelsen hensyn til de mulige kandidater, som gruppen af repræsentanter for staterne foreslår.

4.   Bestyrelsen fastlægger
  på grundlag af gennemsigtige og åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser
  de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for sammensætningen af fællesforetagendets videnskabelige rådgivende organ og udpeger dets medlemmer
  for en periode på højst fire år
  , som
  kan forlænges én gang
  .

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 6

Artikel 19 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Det videnskabelige rådgivende organ mødes mindst to gange om året, og formanden indkalder til møderne. Formanden kan indbyde andre personer til at deltage i møderne som observatører. Det videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden. | 6.   Det videnskabelige rådgivende organ mødes mindst to gange om året, og formanden indkalder til møderne. Formanden kan indbyde andre personer til at deltage i møderne som observatører. Det videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden
  , herunder foranstaltninger til undgåelse af eventuelle interessekonflikter under beslutningsprocessen. Dagsordenen, deltagerne og mødeprotokollerne offentliggøres rettidigt på fællesforetagendets websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Det videnskabelige rådgivende organ mødes mindst to gange om året, og formanden indkalder til møderne. Formanden kan indbyde andre personer til at deltage i møderne som observatører. Det videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden.

6.   Det videnskabelige rådgivende organ mødes mindst to gange om året, og formanden indkalder til møderne. Formanden kan indbyde andre personer til at deltage i møderne som observatører. Det videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden
  , herunder foranstaltninger til undgåelse af eventuelle interessekonflikter under beslutningsprocessen. Dagsordenen, deltagerne og mødeprotokollerne offentliggøres rettidigt på fællesforetagendets websted.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 7 — litra a

Artikel 19 — stk. 7 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | rådgive om de videnskabelige prioriteter, der skal behandles i
  arbejdsprogrammerne, i overensstemmelse med
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og den strategiske planlægning under Horisont Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

rådgive om de videnskabelige prioriteter, der skal behandles i
  arbejdsprogrammerne, i overensstemmelse med
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og den strategiske planlægning under Horisont Europa

arbejdsprogrammerne, i overensstemmelse med

| a) | rådgive om de videnskabelige prioriteter, der skal behandles i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  relaterede arbejdsprogrammer, i overensstemmelse med
  den strategiske planlægning under Horisont Europa |
| --- | --- |

a)

rådgive om de videnskabelige prioriteter, der skal behandles i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  relaterede arbejdsprogrammer, i overensstemmelse med
  den strategiske planlægning under Horisont Europa

relaterede arbejdsprogrammer, i overensstemmelse med

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 7 — litra d

Artikel 19 — stk. 7 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | yde uafhængig rådgivning og udføre videnskabelige analyser vedrørende specifikke spørgsmål efter anmodning fra bestyrelsen, herunder om udviklingen i tilgrænsende sektorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

yde uafhængig rådgivning og udføre videnskabelige analyser vedrørende specifikke spørgsmål efter anmodning fra bestyrelsen, herunder om udviklingen i tilgrænsende sektorer

| d) | yde uafhængig rådgivning og udføre videnskabelige analyser vedrørende specifikke spørgsmål efter anmodning fra bestyrelsen, herunder om udviklingen i tilgrænsende sektorer
  samt om de potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet, samfundet og klimaet |
| --- | --- |

d)

yde uafhængig rådgivning og udføre videnskabelige analyser vedrørende specifikke spørgsmål efter anmodning fra bestyrelsen, herunder om udviklingen i tilgrænsende sektorer
  samt om de potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet, samfundet og klimaet

samt om de potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet, samfundet og klimaet

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 7 — litra f a (nyt)

Artikel 19 — stk. 7 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | vurdere og rådgive bestyrelsen om ansøgninger fra potentielle associerede medlemmer og bidragydende partnere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

vurdere og rådgive bestyrelsen om ansøgninger fra potentielle associerede medlemmer og bidragydende partnere

vurdere og rådgive bestyrelsen om ansøgninger fra potentielle associerede medlemmer og bidragydende partnere

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 8

Artikel 19 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Efter hvert møde i det videnskabelige rådgivende organ forelægger dets formand bestyrelsen en rapport om organet og dets medlemmers holdninger til de spørgsmål, der blev drøftet på mødet. | 8.   Efter hvert møde i det videnskabelige rådgivende organ forelægger dets formand bestyrelsen en rapport om organet og dets medlemmers holdninger til de spørgsmål, der blev drøftet på mødet.
  Så vidt muligt offentliggøres rapporten på fællesforetagendets websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Efter hvert møde i det videnskabelige rådgivende organ forelægger dets formand bestyrelsen en rapport om organet og dets medlemmers holdninger til de spørgsmål, der blev drøftet på mødet.

8.   Efter hvert møde i det videnskabelige rådgivende organ forelægger dets formand bestyrelsen en rapport om organet og dets medlemmers holdninger til de spørgsmål, der blev drøftet på mødet.
  Så vidt muligt offentliggøres rapporten på fællesforetagendets websted.

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 9 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Bestyrelsen underretter uden unødig forsinkelse det videnskabelige rådgivende organ om opfølgningen på dets henstillinger eller forslag eller giver en begrundelse, hvis den ikke følger op på dem, og offentliggør denne information. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a.
     
  Bestyrelsen underretter uden unødig forsinkelse det videnskabelige rådgivende organ om opfølgningen på dets henstillinger eller forslag eller giver en begrundelse, hvis den ikke følger op på dem, og offentliggør denne information.

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 5

Artikel 20 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Formanden for gruppen af repræsentanter for staterne kan invitere andre personer til at deltage i gruppens møder som observatører, navnlig repræsentanter for relevante føderale eller regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for
  SMV-sammenslutninger
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer. | 5.   Formanden for gruppen af repræsentanter for staterne kan invitere andre personer til at deltage i gruppens møder som observatører, navnlig repræsentanter for relevante føderale eller regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for
  SMV'er og branchesammenslutninger, repræsentanter for civilsamfundsorganisationer
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Formanden for gruppen af repræsentanter for staterne kan invitere andre personer til at deltage i gruppens møder som observatører, navnlig repræsentanter for relevante føderale eller regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for
  SMV-sammenslutninger
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer.

5.   Formanden for gruppen af repræsentanter for staterne kan invitere andre personer til at deltage i gruppens møder som observatører, navnlig repræsentanter for relevante føderale eller regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for
  SMV'er og branchesammenslutninger, repræsentanter for civilsamfundsorganisationer
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 6

Artikel 20 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Dagsordenen for møderne i gruppen af repræsentanter for staterne udsendes i tilstrækkelig god tid til at sikre, at hver medlemsstat og associeret land er repræsenteret på passende vis. Dagsordenen sendes også til bestyrelsen til orientering. | 6.   Dagsordenen for møderne i gruppen af repræsentanter for staterne udsendes i tilstrækkelig god tid til at sikre, at hver medlemsstat og associeret land er repræsenteret på passende vis. Dagsordenen sendes også
  rettidigt
  til bestyrelsen til orientering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Dagsordenen for møderne i gruppen af repræsentanter for staterne udsendes i tilstrækkelig god tid til at sikre, at hver medlemsstat og associeret land er repræsenteret på passende vis. Dagsordenen sendes også til bestyrelsen til orientering.

6.   Dagsordenen for møderne i gruppen af repræsentanter for staterne udsendes i tilstrækkelig god tid til at sikre, at hver medlemsstat og associeret land er repræsenteret på passende vis. Dagsordenen sendes også
  rettidigt
  til bestyrelsen til orientering.

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 7 — litra b

Artikel 20 — stk. 7 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ajourføring af strategiske retningslinjer i overensstemmelse med den strategiske planlægning under Horisont Europa og med
  EU's
  og medlemsstaterne øvrige finansieringsinstrumenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

ajourføring af strategiske retningslinjer i overensstemmelse med den strategiske planlægning under Horisont Europa og med
  EU's
  og medlemsstaterne øvrige finansieringsinstrumenter

EU's

| b) | ajourføring af strategiske retningslinjer i overensstemmelse med den strategiske planlægning under Horisont Europa
  , med overordnede EU-politikker og -mål
  og med
  Unionens
  og medlemsstaterne øvrige finansieringsinstrumenter |
| --- | --- |

b)

ajourføring af strategiske retningslinjer i overensstemmelse med den strategiske planlægning under Horisont Europa
  , med overordnede EU-politikker og -mål
  og med
  Unionens
  og medlemsstaterne øvrige finansieringsinstrumenter

, med overordnede EU-politikker og -mål

Unionens

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 7 — litra e

Artikel 20 — stk. 7 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | inddragelse af SMV'er. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

inddragelse af SMV'er.

| e) | inddragelse af SMV'er
  og nystartede virksomheder, deres erhvervsorganisationer, universiteter og forskningsorganisationer, civilsamfundsorganisationer og foranstaltninger til fremme af nytilkomnes deltagelse. |
| --- | --- |

e)

inddragelse af SMV'er
  og nystartede virksomheder, deres erhvervsorganisationer, universiteter og forskningsorganisationer, civilsamfundsorganisationer og foranstaltninger til fremme af nytilkomnes deltagelse.

og nystartede virksomheder, deres erhvervsorganisationer, universiteter og forskningsorganisationer, civilsamfundsorganisationer og foranstaltninger til fremme af nytilkomnes deltagelse.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 7 — litra e a (nyt)

Artikel 20 — stk. 7 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet og klimaet og samfundsmæssig merværdi heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet og klimaet og samfundsmæssig merværdi heraf.

potentielle virkninger af fællesforetagendets aktiviteter på miljøet og klimaet og samfundsmæssig merværdi heraf.

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 8 — litra a

Artikel 20 — stk. 8 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | status for relevante nationale eller regionale programmer for forskning og innovation og udpegelse af mulige samarbejdsområder, bl.a. med hensyn til konkrete aktioner, der er iværksat eller planlagt med henblik på at udbrede relevante teknologier og innovative løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

status for relevante nationale eller regionale programmer for forskning og innovation og udpegelse af mulige samarbejdsområder, bl.a. med hensyn til konkrete aktioner, der er iværksat eller planlagt med henblik på at udbrede relevante teknologier og innovative løsninger

| a) | status for relevante nationale eller regionale programmer for forskning og innovation og udpegelse af mulige samarbejdsområder, bl.a. med hensyn til konkrete aktioner, der er iværksat eller planlagt
  , såsom koordinerede indkaldelser mellem fællesforetagender og deres FoI- og investeringsprogrammer,
  med henblik på at
  udvikle og
  udbrede relevante teknologier og innovative løsninger
  og markeds- og samfundsudbredelse af disse |
| --- | --- |

a)

status for relevante nationale eller regionale programmer for forskning og innovation og udpegelse af mulige samarbejdsområder, bl.a. med hensyn til konkrete aktioner, der er iværksat eller planlagt
  , såsom koordinerede indkaldelser mellem fællesforetagender og deres FoI- og investeringsprogrammer,
  med henblik på at
  udvikle og
  udbrede relevante teknologier og innovative løsninger
  og markeds- og samfundsudbredelse af disse

, såsom koordinerede indkaldelser mellem fællesforetagender og deres FoI- og investeringsprogrammer,

udvikle og

og markeds- og samfundsudbredelse af disse

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 9

Artikel 20 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Ved udgangen af hvert kalenderår forelægger gruppen af repræsentanter for staterne en rapport med en beskrivelse af de nationale eller regionale politikker inden for rammerne af fællesforetagendet og en beskrivelse af de specifikke former for samarbejde med de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet. | 9.   Ved udgangen af hvert kalenderår forelægger gruppen af repræsentanter for staterne en rapport med en beskrivelse af de nationale eller regionale politikker inden for rammerne af fællesforetagendet og en beskrivelse af de specifikke former for samarbejde med de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet.
  Denne rapport offentliggøres på fællesforetagendets websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Ved udgangen af hvert kalenderår forelægger gruppen af repræsentanter for staterne en rapport med en beskrivelse af de nationale eller regionale politikker inden for rammerne af fællesforetagendet og en beskrivelse af de specifikke former for samarbejde med de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet.

9.   Ved udgangen af hvert kalenderår forelægger gruppen af repræsentanter for staterne en rapport med en beskrivelse af de nationale eller regionale politikker inden for rammerne af fællesforetagendet og en beskrivelse af de specifikke former for samarbejde med de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet.
  Denne rapport offentliggøres på fællesforetagendets websted.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 13 a (nyt)

Artikel 20 — stk. 13 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Under udførelsen af sine opgaver overholder gruppen af repræsentanter for staterne reglerne om fortrolighed og interessekonflikter som fastsat i artikel 31 og 40. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13a.
     
  Under udførelsen af sine opgaver overholder gruppen af repræsentanter for staterne reglerne om fortrolighed og interessekonflikter som fastsat i artikel 31 og 40.

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Interessentgruppen er åben for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede grupper, som er aktive på fællesforetagendets område, samt internationale interessegrupper fra medlemsstaterne, associerede lande og andre lande. | 2.   Interessentgruppen er åben for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede grupper
  og civilsamfundsorganisationer
  , som er aktive på fællesforetagendets område, samt internationale interessegrupper fra medlemsstaterne, associerede lande og andre lande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Interessentgruppen er åben for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede grupper, som er aktive på fællesforetagendets område, samt internationale interessegrupper fra medlemsstaterne, associerede lande og andre lande.

2.   Interessentgruppen er åben for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede grupper
  og civilsamfundsorganisationer
  , som er aktive på fællesforetagendets område, samt internationale interessegrupper fra medlemsstaterne, associerede lande og andre lande.

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 21 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for sammensætningen af interessentgruppen og tilstræber en afbalanceret repræsentation med hensyn til køn, geografisk diversitet, sektormæssig og baggrundsmæssig diversitet. Hvor det er relevant, tager bestyrelsen hensyn til de potentielle kandidater, som foreslås af gruppen af repræsentanter for staterne. Det skal sikres, at interessentgruppen løbende står åben for tilgang af nye medlemmer, hvilket bør vurderes i forbindelse med den foreløbige evaluering og om nødvendigt adresseres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for sammensætningen af interessentgruppen og tilstræber en afbalanceret repræsentation med hensyn til køn, geografisk diversitet, sektormæssig og baggrundsmæssig diversitet. Hvor det er relevant, tager bestyrelsen hensyn til de potentielle kandidater, som foreslås af gruppen af repræsentanter for staterne. Det skal sikres, at interessentgruppen løbende står åben for tilgang af nye medlemmer, hvilket bør vurderes i forbindelse med den foreløbige evaluering og om nødvendigt adresseres.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 3

Artikel 21 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Interessentgruppen underrettes regelmæssigt om fællesforetagendets aktiviteter og opfordres til at fremsætte bemærkninger til fællesforetagendets planlagte initiativer. | 3.   Interessentgruppen underrettes regelmæssigt om fællesforetagendets aktiviteter og opfordres til at fremsætte bemærkninger til fællesforetagendets planlagte initiativer
  enten på opfordring eller på eget initiativ
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Interessentgruppen underrettes regelmæssigt om fællesforetagendets aktiviteter og opfordres til at fremsætte bemærkninger til fællesforetagendets planlagte initiativer.

3.   Interessentgruppen underrettes regelmæssigt om fællesforetagendets aktiviteter og opfordres til at fremsætte bemærkninger til fællesforetagendets planlagte initiativer
  enten på opfordring eller på eget initiativ
  .

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 4

Artikel 21 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den administrerende direktør indkalder til møderne i interessentgruppen. | 4.   Den administrerende direktør indkalder til møderne i interessentgruppen
  mindst én gang om året
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den administrerende direktør indkalder til møderne i interessentgruppen.

4.   Den administrerende direktør indkalder til møderne i interessentgruppen
  mindst én gang om året
  .

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 5

Artikel 21 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Den administrerende direktør kan rådgive bestyrelsen om at høre interessentgruppen om specifikke spørgsmål. Hvis en sådan høring finder sted, forelægges bestyrelsen en rapport efter den relevante drøftelse i interessentgruppen. | 5.   Den administrerende direktør kan rådgive bestyrelsen om at høre interessentgruppen om specifikke spørgsmål. Hvis en sådan høring finder sted, forelægges bestyrelsen en rapport efter den relevante drøftelse i interessentgruppen
  , og denne rapport offentliggøres på det pågældende fællesforetagendes websted
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Den administrerende direktør kan rådgive bestyrelsen om at høre interessentgruppen om specifikke spørgsmål. Hvis en sådan høring finder sted, forelægges bestyrelsen en rapport efter den relevante drøftelse i interessentgruppen.

5.   Den administrerende direktør kan rådgive bestyrelsen om at høre interessentgruppen om specifikke spørgsmål. Hvis en sådan høring finder sted, forelægges bestyrelsen en rapport efter den relevante drøftelse i interessentgruppen
  , og denne rapport offentliggøres på det pågældende fællesforetagendes websted
  .

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 21 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Under udførelsen af sine opgaver overholder gruppen af repræsentanter for staterne reglerne om fortrolighed og interessekonflikter som fastsat i artikel 31 og 40. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Under udførelsen af sine opgaver overholder gruppen af repræsentanter for staterne reglerne om fortrolighed og interessekonflikter som fastsat i artikel 31 og 40.

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I henhold til artikel 17, stk. 2, i Horisont Europa-forordningen og uanset samme forordnings artikel 34, kan fællesforetagenderne anvende andre godtgørelsessatser for EU-finansieringen inden for en aktion afhængigt af deltagertypen og aktionstypen. Godtgørelsessatserne anføres i arbejdsprogrammet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  I henhold til artikel 17, stk. 2, i Horisont Europa-forordningen og uanset samme forordnings artikel 34, kan fællesforetagenderne anvende andre godtgørelsessatser for EU-finansieringen inden for en aktion afhængigt af deltagertypen og aktionstypen. Godtgørelsessatserne anføres i arbejdsprogrammet.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2

Artikel 23 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Arbejdsprogrammet vedtages ved udgangen af det år, der ligger umiddelbart før dets gennemførelse. Arbejdsprogrammet offentliggøres på fællesforetagendets websted og deles med
  de
  relevante
  klyngers programudvalg
  til orientering for at støtte koordineringen med Horisont Europas overordnede strategi. | 2.   Arbejdsprogrammet vedtages ved udgangen af det år, der ligger umiddelbart før dets gennemførelse. Arbejdsprogrammet offentliggøres på fællesforetagendets websted og
  på Horisont Europas websted og i en fælles e-database og
  deles med
  programudvalgets
  relevante
  sammensætning
  til orientering for at støtte koordineringen med Horisont Europas overordnede strategi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Arbejdsprogrammet vedtages ved udgangen af det år, der ligger umiddelbart før dets gennemførelse. Arbejdsprogrammet offentliggøres på fællesforetagendets websted og deles med
  de
  relevante
  klyngers programudvalg
  til orientering for at støtte koordineringen med Horisont Europas overordnede strategi.

2.   Arbejdsprogrammet vedtages ved udgangen af det år, der ligger umiddelbart før dets gennemførelse. Arbejdsprogrammet offentliggøres på fællesforetagendets websted og
  på Horisont Europas websted og i en fælles e-database og
  deles med
  programudvalgets
  relevante
  sammensætning
  til orientering for at støtte koordineringen med Horisont Europas overordnede strategi.

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 5

Artikel 23 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Det årlige budget tilpasses for at tage hensyn til størrelsen af Unionens finansielle bidrag, der fastsættes i Unionens budget. | 5.   Det årlige budget tilpasses for at tage hensyn til størrelsen af Unionens finansielle bidrag, der fastsættes i Unionens budget
  og størrelsen af de finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra andre medlemmer end Unionen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Det årlige budget tilpasses for at tage hensyn til størrelsen af Unionens finansielle bidrag, der fastsættes i Unionens budget.

5.   Det årlige budget tilpasses for at tage hensyn til størrelsen af Unionens finansielle bidrag, der fastsættes i Unionens budget
  og størrelsen af de finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra andre medlemmer end Unionen
  .

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen en konsolideret årlig aktivitetsrapport om udførelsen af vedkommendes opgaver i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser. | 1.   Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen en konsolideret årlig aktivitetsrapport om udførelsen af vedkommendes opgaver i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser.
  Den konsoliderede årlige aktivitetsrapport offentliggøres rettidigt på fællesforetagendets websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen en konsolideret årlig aktivitetsrapport om udførelsen af vedkommendes opgaver i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser.

1.   Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen en konsolideret årlig aktivitetsrapport om udførelsen af vedkommendes opgaver i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser.
  Den konsoliderede årlige aktivitetsrapport offentliggøres rettidigt på fællesforetagendets websted.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra b

Artikel 24 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de indsendte forslag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter land |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de indsendte forslag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter land

| b) | de indsendte forslag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter land
  med angivelse af procentandelen af nytilkomne deltagere |
| --- | --- |

b)

de indsendte forslag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter land
  med angivelse af procentandelen af nytilkomne deltagere

med angivelse af procentandelen af nytilkomne deltagere

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra e

Artikel 24 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder fælles indkaldelser, og synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder fælles indkaldelser, og synergier mellem fællesforetagendets aktioner og nationale eller regionale initiativer og politikker.

| e) | samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder fælles indkaldelser, og synergier mellem fællesforetagendets aktioner og
  andre EU-programmer samt
  nationale eller regionale initiativer og politikker. |
| --- | --- |

e)

samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder fælles indkaldelser, og synergier mellem fællesforetagendets aktioner og
  andre EU-programmer samt
  nationale eller regionale initiativer og politikker.

andre EU-programmer samt

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Artikel 24 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | fremskridt med implementeringen af målbare forventede resultater, projektleverancer og milepæle inden for en bestemt tidsramme som fastsat i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og i fællesforetagendets arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

fremskridt med implementeringen af målbare forventede resultater, projektleverancer og milepæle inden for en bestemt tidsramme som fastsat i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og i fællesforetagendets arbejdsprogram

fremskridt med implementeringen af målbare forventede resultater, projektleverancer og milepæle inden for en bestemt tidsramme som fastsat i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og i fællesforetagendets arbejdsprogram

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra e b (nyt)

Artikel 24 — stk. 2 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | størrelsen af de finansielle bidrag fra andre medlemmer end Unionen og det finansielle bidrag fra Unionen, der rent faktisk blev ydet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

størrelsen af de finansielle bidrag fra andre medlemmer end Unionen og det finansielle bidrag fra Unionen, der rent faktisk blev ydet

størrelsen af de finansielle bidrag fra andre medlemmer end Unionen og det finansielle bidrag fra Unionen, der rent faktisk blev ydet

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra e c (nyt)

Artikel 24 — stk. 2 — litra e c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ec) | fællesforetagendets bidrag til aktionerne under den europæiske dagsorden for færdigheder, navnlig dem, der sigter mod at udvikle færdigheder med henblik på at støtte den grønne og den digitale omstilling og mod at øge antallet af kandidater inden for STEM-fag på fællesforetagendets respektive arbejdsområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ec)

ec)

fællesforetagendets bidrag til aktionerne under den europæiske dagsorden for færdigheder, navnlig dem, der sigter mod at udvikle færdigheder med henblik på at støtte den grønne og den digitale omstilling og mod at øge antallet af kandidater inden for STEM-fag på fællesforetagendets respektive arbejdsområder

fællesforetagendets bidrag til aktionerne under den europæiske dagsorden for færdigheder, navnlig dem, der sigter mod at udvikle færdigheder med henblik på at støtte den grønne og den digitale omstilling og mod at øge antallet af kandidater inden for STEM-fag på fællesforetagendets respektive arbejdsområder

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — litra e d (nyt)

Artikel 24 — stk. 2 — litra e d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ed) | enhver aktion relateret til integration af ligestillingsaspektet, herunder de aktioner, der sigter mod at mindske kønsskævheden inden for forskning og innovation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ed)

ed)

enhver aktion relateret til integration af ligestillingsaspektet, herunder de aktioner, der sigter mod at mindske kønsskævheden inden for forskning og innovation.

enhver aktion relateret til integration af ligestillingsaspektet, herunder de aktioner, der sigter mod at mindske kønsskævheden inden for forskning og innovation.

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2

Artikel 26 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De andre medlemmer end Unionen aftaler, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles mellem dem
  i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser
  . | 2.   De andre medlemmer end Unionen aftaler, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles mellem dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De andre medlemmer end Unionen aftaler, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles mellem dem
  i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser
  .

2.   De andre medlemmer end Unionen aftaler, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles mellem dem.

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Når det fastsættes, hvordan andre medlemmer end Unionen fordeler deres kollektive bidrag til et fællesforetagende, sker det i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser, uden der lægges byrdefulde vilkår på SMV'er, hvis deltagelse i fællesforetagendet også støttes af gunstige vilkår, der tager hensyn til deres størrelse og deres mere begrænsede forhandlingsstyrke i værdikæden i forhold til de større aktører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Når det fastsættes, hvordan andre medlemmer end Unionen fordeler deres kollektive bidrag til et fællesforetagende, sker det i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser, uden der lægges byrdefulde vilkår på SMV'er, hvis deltagelse i fællesforetagendet også støttes af gunstige vilkår, der tager hensyn til deres størrelse og deres mere begrænsede forhandlingsstyrke i værdikæden i forhold til de større aktører.

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 6

Artikel 26 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet ikke overholder deres forpligtelser vedrørende deres bidrag, meddeler den administrerende direktør dem dette skriftligt og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken misligholdelsen bør bringes til ophør. Hvis det pågældende medlem andet end Unionen stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser, underretter den administrerende direktør Kommissionen med henblik på eventuelle foranstaltninger, og det pågældende medlem udelukkes derfra fra at stemme i bestyrelsen i henhold til artikel 11, stk. 9. | 6.   Hvis andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet ikke overholder deres forpligtelser vedrørende deres bidrag, meddeler den administrerende direktør dem dette skriftligt og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken misligholdelsen bør bringes til ophør. Hvis det pågældende medlem andet end Unionen stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser, underretter den administrerende direktør Kommissionen
  og de deltagende stater
  med henblik på eventuelle foranstaltninger, og det pågældende medlem udelukkes derfra fra at stemme i bestyrelsen i henhold til artikel 11, stk. 9. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet ikke overholder deres forpligtelser vedrørende deres bidrag, meddeler den administrerende direktør dem dette skriftligt og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken misligholdelsen bør bringes til ophør. Hvis det pågældende medlem andet end Unionen stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser, underretter den administrerende direktør Kommissionen med henblik på eventuelle foranstaltninger, og det pågældende medlem udelukkes derfra fra at stemme i bestyrelsen i henhold til artikel 11, stk. 9.

6.   Hvis andre medlemmer end Unionen af fællesforetagendet ikke overholder deres forpligtelser vedrørende deres bidrag, meddeler den administrerende direktør dem dette skriftligt og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken misligholdelsen bør bringes til ophør. Hvis det pågældende medlem andet end Unionen stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser, underretter den administrerende direktør Kommissionen
  og de deltagende stater
  med henblik på eventuelle foranstaltninger, og det pågældende medlem udelukkes derfra fra at stemme i bestyrelsen i henhold til artikel 11, stk. 9.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 4

Artikel 28 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Med forbehold af stk. 1-3 skal aftaler, afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, det pågældende fællesforetagende, Revisionsretten, EPPO og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer. | 4.   Med forbehold af stk. 1-3 skal aftaler, afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, det pågældende fællesforetagende, Revisionsretten, EPPO og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer
  uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Med forbehold af stk. 1-3 skal aftaler, afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, det pågældende fællesforetagende, Revisionsretten, EPPO og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer.

4.   Med forbehold af stk. 1-3 skal aftaler, afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, det pågældende fællesforetagende, Revisionsretten, EPPO og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer
  uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  .

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages i henhold til [artikel 48] i Horisont Europa-forordningen som en del af de indirekte aktioner under Horisont Europa, navnlig i overensstemmelse med den revisionsstrategi, der er omhandlet i [artikel 48, stk. 2], i nævnte forordning. | Revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages i henhold til [artikel 48] i Horisont Europa-forordningen som en del af de indirekte aktioner under Horisont Europa, navnlig i overensstemmelse med den revisionsstrategi, der er omhandlet i [artikel 48, stk. 2], i nævnte forordning
  , uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages i henhold til [artikel 48] i Horisont Europa-forordningen som en del af de indirekte aktioner under Horisont Europa, navnlig i overensstemmelse med den revisionsstrategi, der er omhandlet i [artikel 48, stk. 2], i nævnte forordning.

Revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages i henhold til [artikel 48] i Horisont Europa-forordningen som en del af de indirekte aktioner under Horisont Europa, navnlig i overensstemmelse med den revisionsstrategi, der er omhandlet i [artikel 48, stk. 2], i nævnte forordning
  , uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  .

, uden at øge fællesforetagendets administrative byrde

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagenderne som over for Kommissionen. | 1.   Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagenderne som over for Kommissionen
  og træffer foranstaltninger for at mindske fællesforetagendernes administrative byrde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagenderne som over for Kommissionen.

1.   Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagenderne som over for Kommissionen
  og træffer foranstaltninger for at mindske fællesforetagendernes administrative byrde
  .

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1

Artikel 34 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendet skal give alle Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, det finansierer. Sådanne oplysninger omfatter resultater vedrørende modtagere, der deltager i fællesforetagendets indirekte aktioner eller andre oplysninger, der anses for at være nødvendige for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-politikker eller -programmer. Sådanne
  anvendelsesrettigheder
  er begrænset til
  ikke-kommerciel
  og
  ikke-konkurrencemæssig
  anvendelse og
  er omfattet af
  gældende regler om tavshedspligt. | 1.   Fællesforetagendet skal give alle Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, det finansierer. Sådanne oplysninger omfatter resultater vedrørende modtagere, der deltager i fællesforetagendets indirekte aktioner eller andre oplysninger, der anses for at være nødvendige for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-politikker eller -programmer. Sådanne
  adgangsrettigheder
  er begrænset til
  ikkekommerciel
  og
  ikkekonkurrencemæssig
  anvendelse
  , skal være underlagt tilstrækkelig IT-sikkerhed
  og
  standarder for IT-sikkerhed, skal være i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet og skal være forenelige med
  gældende regler om
  beskyttelse af personoplysninger og
  tavshedspligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagendet skal give alle Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, det finansierer. Sådanne oplysninger omfatter resultater vedrørende modtagere, der deltager i fællesforetagendets indirekte aktioner eller andre oplysninger, der anses for at være nødvendige for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-politikker eller -programmer. Sådanne
  anvendelsesrettigheder
  er begrænset til
  ikke-kommerciel
  og
  ikke-konkurrencemæssig
  anvendelse og
  er omfattet af
  gældende regler om tavshedspligt.

1.   Fællesforetagendet skal give alle Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, det finansierer. Sådanne oplysninger omfatter resultater vedrørende modtagere, der deltager i fællesforetagendets indirekte aktioner eller andre oplysninger, der anses for at være nødvendige for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-politikker eller -programmer. Sådanne
  adgangsrettigheder
  er begrænset til
  ikkekommerciel
  og
  ikkekonkurrencemæssig
  anvendelse
  , skal være underlagt tilstrækkelig IT-sikkerhed
  og
  standarder for IT-sikkerhed, skal være i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet og skal være forenelige med
  gældende regler om
  beskyttelse af personoplysninger og
  tavshedspligt.

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Ved udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU-politikker eller -programmer skal fællesforetagendet videregive de oplysninger, der er indeholdt i de indsendte forslag, til Kommissionen. | 2.   Ved udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU-politikker eller -programmer skal fællesforetagendet videregive de oplysninger, der er indeholdt i de indsendte forslag, til Kommissionen.
  Alle relevante data i forbindelse med projekter, der er indsendt af fællesforetagender, indgår i den fælles Horisont Europa-database. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Ved udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU-politikker eller -programmer skal fællesforetagendet videregive de oplysninger, der er indeholdt i de indsendte forslag, til Kommissionen.

2.   Ved udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU-politikker eller -programmer skal fællesforetagendet videregive de oplysninger, der er indeholdt i de indsendte forslag, til Kommissionen.
  Alle relevante data i forbindelse med projekter, der er indsendt af fællesforetagender, indgår i den fælles Horisont Europa-database.

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 2

Artikel 35 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for hvert fællesforetagende med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med
  dets
  årlige budget. | 2.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for hvert fællesforetagende
  og afspejler på behørig vis det antal stillinger og eksamener, som er nødvendige for at sikre de højeste standarder for ansættelse på området,
  med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med
  fællesforetagendets
  årlige budget
  og under hensyntagen til princippet om kønsbalance
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for hvert fællesforetagende med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med
  dets
  årlige budget.

2.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for hvert fællesforetagende
  og afspejler på behørig vis det antal stillinger og eksamener, som er nødvendige for at sikre de højeste standarder for ansættelse på området,
  med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med
  fællesforetagendets
  årlige budget
  og under hensyntagen til princippet om kønsbalance
  .

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 1

Artikel 40 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendet og dets organer og personale skal undgå enhver interessekonflikt
  ved gennemførelsen
  af
  deres
  aktiviteter. | 1.   Fællesforetagendet og dets organer og
  dets medlemmer samt dets
  personale skal undgå enhver interessekonflikt
  i beslutningsprocesserne for fastlæggelsen
  af
  fællesforetagendets
  aktiviteter
  samt gennemførelsen heraf
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagendet og dets organer og personale skal undgå enhver interessekonflikt
  ved gennemførelsen
  af
  deres
  aktiviteter.

1.   Fællesforetagendet og dets organer og
  dets medlemmer samt dets
  personale skal undgå enhver interessekonflikt
  i beslutningsprocesserne for fastlæggelsen
  af
  fællesforetagendets
  aktiviteter
  samt gennemførelsen heraf
  .

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 2

Artikel 40 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter i forhold til fællesforetagendets personale, medlemmerne og andre personer, der sidder i bestyrelsen og andre organer eller grupper under fællesforetagendet, i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser og med personalevedtægten for personalets vedkommende. | 2.   Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter i forhold til fællesforetagendets personale, medlemmerne og andre personer, der sidder i bestyrelsen og andre organer eller grupper under fællesforetagendet, i overensstemmelse med
  denne forordning,
  fællesforetagendets finansielle bestemmelser og med personalevedtægten for personalets vedkommende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter i forhold til fællesforetagendets personale, medlemmerne og andre personer, der sidder i bestyrelsen og andre organer eller grupper under fællesforetagendet, i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser og med personalevedtægten for personalets vedkommende.

2.   Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter i forhold til fællesforetagendets personale, medlemmerne og andre personer, der sidder i bestyrelsen og andre organer eller grupper under fællesforetagendet, i overensstemmelse med
  denne forordning,
  fællesforetagendets finansielle bestemmelser og med personalevedtægten for personalets vedkommende.

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 40 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemmerne af det videnskabelige udvalg og de administrerende direktører skal offentliggøre og ajourføre en erklæring om alle erhvervsaktiviteter, økonomiske interesser og interessekonflikter. Disse skal også indeholde oplysninger om deres medlemskab af forskellige bestyrelser og udvalg samt oplysninger om eventuelle offentlige besiddelser, når dette kan få konsekvenser for den offentlige politik, eller når denne deltagelse giver personen væsentlig indflydelse på selskabets eller partnerskabets anliggender. De administrerende direktører skal have en faglig baggrund, der beviser, at de har erfaring inden for det pågældende fællesforetagendes relevante operationelle sektor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemmerne af det videnskabelige udvalg og de administrerende direktører skal offentliggøre og ajourføre en erklæring om alle erhvervsaktiviteter, økonomiske interesser og interessekonflikter. Disse skal også indeholde oplysninger om deres medlemskab af forskellige bestyrelser og udvalg samt oplysninger om eventuelle offentlige besiddelser, når dette kan få konsekvenser for den offentlige politik, eller når denne deltagelse giver personen væsentlig indflydelse på selskabets eller partnerskabets anliggender. De administrerende direktører skal have en faglig baggrund, der beviser, at de har erfaring inden for det pågældende fællesforetagendes relevante operationelle sektor.

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 4

Artikel 43 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Under afviklingen anvendes fællesforetagendets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem medlemmerne af fællesforetagendet på tidspunktet for afviklingen i forhold til deres finansielle bidrag til fællesforetagendet. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til
  Unionens almindelige
  budget. | 4.   Under afviklingen anvendes fællesforetagendets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem medlemmerne af fællesforetagendet på tidspunktet for afviklingen i forhold til deres finansielle bidrag til fællesforetagendet. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til
  Horisont Europas
  budget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Under afviklingen anvendes fællesforetagendets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem medlemmerne af fællesforetagendet på tidspunktet for afviklingen i forhold til deres finansielle bidrag til fællesforetagendet. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til
  Unionens almindelige
  budget.

4.   Under afviklingen anvendes fællesforetagendets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem medlemmerne af fællesforetagendet på tidspunktet for afviklingen i forhold til deres finansielle bidrag til fællesforetagendet. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til
  Horisont Europas
  budget.

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 1 — litra a

Artikel 44 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremskynde innovationsprocessen og udviklingen af biobaserede innovative løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremskynde innovationsprocessen og udviklingen af biobaserede innovative løsninger

| a) | fremskynde
  forsknings- og
  innovationsprocessen og udviklingen af
  bæredygtige
  biobaserede innovative løsninger |
| --- | --- |

a)

fremskynde
  forsknings- og
  innovationsprocessen og udviklingen af
  bæredygtige
  biobaserede innovative løsninger

forsknings- og

bæredygtige

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 1 — litra b

Artikel 44 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremskynde markedsudbredelsen af de eksisterende modne og innovative biobaserede løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremskynde markedsudbredelsen af de eksisterende modne og innovative biobaserede løsninger

| b) | fremskynde markedsudbredelsen af de eksisterende
  bæredygtige,
  modne og innovative biobaserede løsninger |
| --- | --- |

b)

fremskynde markedsudbredelsen af de eksisterende
  bæredygtige,
  modne og innovative biobaserede løsninger

bæredygtige,

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 1 — litra c

Artikel 44 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | sikre et højt miljøpræstationsniveau for biobaserede industrisystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

sikre et højt miljøpræstationsniveau for biobaserede industrisystemer.

| c) | sikre et højt miljøpræstationsniveau for biobaserede
  bæredygtige
  industrisystemer. |
| --- | --- |

c)

sikre et højt miljøpræstationsniveau for biobaserede
  bæredygtige
  industrisystemer.

bæredygtige

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra a

Artikel 44 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | øge intensiteten af tværfaglige forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at høste fordelene ved fremskridt inden for biovidenskab og andre videnskabelige fagområder, så det bliver muligt at udvikle og demonstrere bæredygtige biobaserede løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

øge intensiteten af tværfaglige forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at høste fordelene ved fremskridt inden for biovidenskab og andre videnskabelige fagområder, så det bliver muligt at udvikle og demonstrere bæredygtige biobaserede løsninger

| a) | øge intensiteten af tværfaglige forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at høste fordelene ved fremskridt inden for biovidenskab og andre videnskabelige fagområder, så det bliver muligt at udvikle og demonstrere
  økonomiske miljømæssigt og socialt
  bæredygtige biobaserede løsninger |
| --- | --- |

a)

øge intensiteten af tværfaglige forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at høste fordelene ved fremskridt inden for biovidenskab og andre videnskabelige fagområder, så det bliver muligt at udvikle og demonstrere
  økonomiske miljømæssigt og socialt
  bæredygtige biobaserede løsninger

økonomiske miljømæssigt og socialt

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra b

Artikel 44 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | øge og integrere interessenters forsknings- og innovationskapacitet i hele Unionen med henblik på at udnytte det lokale bioøkonomiske potentiale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

øge og integrere interessenters forsknings- og innovationskapacitet i hele Unionen med henblik på at udnytte det lokale bioøkonomiske potentiale

| b) | øge og integrere interessenters forsknings- og innovationskapacitet i hele Unionen med henblik på at udnytte det lokale bioøkonomiske potentiale
  i overensstemmelse med Unionens klima-, miljø- og biodiversitetsmål |
| --- | --- |

b)

øge og integrere interessenters forsknings- og innovationskapacitet i hele Unionen med henblik på at udnytte det lokale bioøkonomiske potentiale
  i overensstemmelse med Unionens klima-, miljø- og biodiversitetsmål

i overensstemmelse med Unionens klima-, miljø- og biodiversitetsmål

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra c

Artikel 44 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | øge forsknings- og innovationskapaciteten til at håndtere miljøudfordringer og udvikle mere bæredygtige biobaserede innovationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

øge forsknings- og innovationskapaciteten til at håndtere miljøudfordringer og udvikle mere bæredygtige biobaserede innovationer

| c) | øge forsknings- og innovationskapaciteten til at håndtere
  økonomiske, sociale udfordringer og
  miljøudfordringer og udvikle mere bæredygtige biobaserede innovationer |
| --- | --- |

c)

øge forsknings- og innovationskapaciteten til at håndtere
  økonomiske, sociale udfordringer og
  miljøudfordringer og udvikle mere bæredygtige biobaserede innovationer

økonomiske, sociale udfordringer og

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 44 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | bidrage til at finde løsninger, der gør brug af negative emissionsteknologier og -tilgange og kulstofbinding i naturlige systemer og har andre miljømæssige fordele |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

bidrage til at finde løsninger, der gør brug af negative emissionsteknologier og -tilgange og kulstofbinding i naturlige systemer og har andre miljømæssige fordele

bidrage til at finde løsninger, der gør brug af negative emissionsteknologier og -tilgange og kulstofbinding i naturlige systemer og har andre miljømæssige fordele

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra d

Artikel 44 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | styrke integrationen af biobaserede forsknings- og innovationsprocesser i Unionens industrielle værdikæder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

styrke integrationen af biobaserede forsknings- og innovationsprocesser i Unionens industrielle værdikæder

| d) | styrke integrationen af biobaserede forsknings- og innovationsprocesser i Unionens industrielle værdikæder
  og samtidig også fremme en højere grad af bæredygtighed og cirkularitet |
| --- | --- |

d)

styrke integrationen af biobaserede forsknings- og innovationsprocesser i Unionens industrielle værdikæder
  og samtidig også fremme en højere grad af bæredygtighed og cirkularitet

og samtidig også fremme en højere grad af bæredygtighed og cirkularitet

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra e

Artikel 44 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | mindske den risiko, der er forbundet med forsknings- og innovationsinvesteringer i biobaserede virksomheder og projekter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

mindske den risiko, der er forbundet med forsknings- og innovationsinvesteringer i biobaserede virksomheder og projekter

| e) | mindske den risiko, der er forbundet med forsknings- og innovationsinvesteringer i
  bæredygtige
  biobaserede virksomheder og projekter |
| --- | --- |

e)

mindske den risiko, der er forbundet med forsknings- og innovationsinvesteringer i
  bæredygtige
  biobaserede virksomheder og projekter

bæredygtige

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 — litra f

Artikel 44 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | sikre, at der tages hensyn til miljøhensyn i forbindelse med udviklingen og
  gennemførelse
  af biobaserede forsknings- og innovationsprojekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

sikre, at der tages hensyn til miljøhensyn i forbindelse med udviklingen og
  gennemførelse
  af biobaserede forsknings- og innovationsprojekter.

gennemførelse

| f) | sikre, at der tages hensyn til miljøhensyn
  og afbødning af potentielle negative virkninger
  i forbindelse med udviklingen og
  gennemførelsen
  af biobaserede forsknings- og innovationsprojekter
  med henblik på at bidrage til Unionens energi- og klimamål
  . |
| --- | --- |

f)

sikre, at der tages hensyn til miljøhensyn
  og afbødning af potentielle negative virkninger
  i forbindelse med udviklingen og
  gennemførelsen
  af biobaserede forsknings- og innovationsprojekter
  med henblik på at bidrage til Unionens energi- og klimamål
  .

og afbødning af potentielle negative virkninger

gennemførelsen

med henblik på at bidrage til Unionens energi- og klimamål

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra c

Artikel 45 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | støtte tværfaglige forsknings- og innovationsprojekter med stor virkning, som styrker den industrielle innovation i den biobaserede industri med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

støtte tværfaglige forsknings- og innovationsprojekter med stor virkning, som styrker den industrielle innovation i den biobaserede industri med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa

| c) | støtte tværfaglige forsknings- og innovationsprojekter med stor virkning, som styrker den industrielle innovation
  og bæredygtighed
  i den biobaserede industri med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa
  i tråd med Unionens klima- og energimål |
| --- | --- |

c)

støtte tværfaglige forsknings- og innovationsprojekter med stor virkning, som styrker den industrielle innovation
  og bæredygtighed
  i den biobaserede industri med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa
  i tråd med Unionens klima- og energimål

og bæredygtighed

i tråd med Unionens klima- og energimål

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra d

Artikel 45 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | intensivere forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa i hele innovationskæden fra lavt til højt teknologisk modenhedsniveau |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

intensivere forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa i hele innovationskæden fra lavt til højt teknologisk modenhedsniveau

| d) | intensivere forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa i hele innovationskæden fra lavt til højt teknologisk modenhedsniveau
  og afbøde deres potentielle negative sociale og miljømæssige virkninger |
| --- | --- |

d)

intensivere forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa i hele innovationskæden fra lavt til højt teknologisk modenhedsniveau
  og afbøde deres potentielle negative sociale og miljømæssige virkninger

og afbøde deres potentielle negative sociale og miljømæssige virkninger

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra e

Artikel 45 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | mobilisere og integrere forsknings- og innovationsaktører fra landdistrikter, kystområder, byområder og regioner med uudnyttet potentiale for udvikling af biobaseret industri med henblik på at samarbejde om projektaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

mobilisere og integrere forsknings- og innovationsaktører fra landdistrikter, kystområder, byområder og regioner med uudnyttet potentiale for udvikling af biobaseret industri med henblik på at samarbejde om projektaktiviteter

| e) | mobilisere og integrere forsknings- og innovationsaktører fra landdistrikter, kystområder, byområder og regioner
  på forskellige geografiske niveauer
  med uudnyttet potentiale for udvikling af
  bæredygtig
  biobaseret industri med henblik på at samarbejde om projektaktiviteter |
| --- | --- |

e)

mobilisere og integrere forsknings- og innovationsaktører fra landdistrikter, kystområder, byområder og regioner
  på forskellige geografiske niveauer
  med uudnyttet potentiale for udvikling af
  bæredygtig
  biobaseret industri med henblik på at samarbejde om projektaktiviteter

på forskellige geografiske niveauer

bæredygtig

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra g

Artikel 45 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | fremme kommunikation og samarbejde mellem forsknings- og innovationsaktører og industrielle interessenter under fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa for at øge bevidstheden om viden og teknologi i hastig udvikling, lette tværsektorielt samarbejde og lette markedsudbredelsen af innovative biobaserede løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

fremme kommunikation og samarbejde mellem forsknings- og innovationsaktører og industrielle interessenter under fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa for at øge bevidstheden om viden og teknologi i hastig udvikling, lette tværsektorielt samarbejde og lette markedsudbredelsen af innovative biobaserede løsninger

| g) | fremme kommunikation og samarbejde mellem forsknings- og innovationsaktører og industrielle interessenter
  , herunder SMV'er, små organisationer fra den primære sektor og civilsamfundsorganisationer
  under fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa for at øge bevidstheden om viden og teknologi i hastig udvikling, lette tværsektorielt samarbejde og lette markedsudbredelsen af
  bæredygtige
  innovative biobaserede løsninger |
| --- | --- |

g)

fremme kommunikation og samarbejde mellem forsknings- og innovationsaktører og industrielle interessenter
  , herunder SMV'er, små organisationer fra den primære sektor og civilsamfundsorganisationer
  under fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa for at øge bevidstheden om viden og teknologi i hastig udvikling, lette tværsektorielt samarbejde og lette markedsudbredelsen af
  bæredygtige
  innovative biobaserede løsninger

, herunder SMV'er, små organisationer fra den primære sektor og civilsamfundsorganisationer

bæredygtige

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra h

Artikel 45 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | mobilisere nationale og regionale myndigheder, der er i stand til at skabe gunstigere betingelser for markedsudbredelsen af biobaserede innovationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

mobilisere nationale og regionale myndigheder, der er i stand til at skabe gunstigere betingelser for markedsudbredelsen af biobaserede innovationer

| h) | mobilisere nationale og regionale myndigheder, der er i stand til at skabe gunstigere betingelser for markedsudbredelsen af
  bæredygtige
  biobaserede innovationer |
| --- | --- |

h)

mobilisere nationale og regionale myndigheder, der er i stand til at skabe gunstigere betingelser for markedsudbredelsen af
  bæredygtige
  biobaserede innovationer

bæredygtige

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra j

Artikel 45 — stk. 1 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| j) | formidle
  og
  fremme innovative biobaserede løsninger over for politiske beslutningstagere, industrien, NGO'er
  og
  forbrugere som helhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

j)

formidle
  og
  fremme innovative biobaserede løsninger over for politiske beslutningstagere, industrien, NGO'er
  og
  forbrugere som helhed.

formidle

fremme innovative biobaserede løsninger over for politiske beslutningstagere, industrien, NGO'er

forbrugere som helhed.

| j) | udgive sine konstateringer
  og
  resultater på en gennemsigtig og tilgængelig måde, herunder om dets sociale og miljømæssige virkninger i Unionen og tredjelande og formidle
  og
  fremme bæredygtige innovative biobaserede løsninger |
| --- | --- |

j)

udgive sine konstateringer
  og
  resultater på en gennemsigtig og tilgængelig måde, herunder om dets sociale og miljømæssige virkninger i Unionen og tredjelande og formidle
  og
  fremme bæredygtige innovative biobaserede løsninger

udgive sine konstateringer

resultater på en gennemsigtig og tilgængelig måde, herunder om dets sociale og miljømæssige virkninger i Unionen og tredjelande og formidle

fremme bæredygtige innovative biobaserede løsninger

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — litra b

Artikel 46 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Bio-based Industries Consortium (BIC), en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning med hjemsted i Bruxelles, Belgien, efter meddelelse af dens beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Bio-based Industries Consortium (BIC), en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning med hjemsted i Bruxelles, Belgien, efter meddelelse af dens beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa ved en tilsagnserklæring

betingelsesløst

| b) | Bio-based Industries Consortium (BIC), en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning med hjemsted i Bruxelles, Belgien, efter meddelelse af dens beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

Bio-based Industries Consortium (BIC), en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning med hjemsted i Bruxelles, Belgien, efter meddelelse af dens beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — indledning

Artikel 49 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Uden at det berører bestyrelsens beslutningsbeføjelse vedrørende planen for yderligere aktiviteter, jf. artikel 16, stk. 2, litra l), og inden for anvendelsesområdet for artikel 2, nr. 9) og 10), fremsætter
  Bio-based Industries Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder
  hvert år et forslag til
  de
  yderligere aktiviteter. De yderligere aktiviteter er aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendets aktiviteter og projekter, herunder navnlig: | 1.   Uden at det berører bestyrelsens beslutningsbeføjelse vedrørende planen for yderligere aktiviteter, jf. artikel 16, stk. 2, litra l), og inden for anvendelsesområdet for artikel 2, nr. 9) og 10), fremsætter
  andre medlemmer end Unionen
  hvert år et forslag til yderligere aktiviteter. De yderligere aktiviteter er aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendets aktiviteter og projekter, herunder navnlig: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Uden at det berører bestyrelsens beslutningsbeføjelse vedrørende planen for yderligere aktiviteter, jf. artikel 16, stk. 2, litra l), og inden for anvendelsesområdet for artikel 2, nr. 9) og 10), fremsætter
  Bio-based Industries Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder
  hvert år et forslag til
  de
  yderligere aktiviteter. De yderligere aktiviteter er aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendets aktiviteter og projekter, herunder navnlig:

1.   Uden at det berører bestyrelsens beslutningsbeføjelse vedrørende planen for yderligere aktiviteter, jf. artikel 16, stk. 2, litra l), og inden for anvendelsesområdet for artikel 2, nr. 9) og 10), fremsætter
  andre medlemmer end Unionen
  hvert år et forslag til yderligere aktiviteter. De yderligere aktiviteter er aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendets aktiviteter og projekter, herunder navnlig:

Ændring 236

Ændring 236

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — litra b

Artikel 49 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | investeringer i et nyt innovativt og bæredygtigt produktionsanlæg eller flagskib |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

investeringer i et nyt innovativt og bæredygtigt produktionsanlæg eller flagskib

| b) | investeringer i et nyt innovativt og bæredygtigt produktionsanlæg eller flagskib
  , herunder i et pilotanlæg og et innovativt demonstrationsanlæg |
| --- | --- |

b)

investeringer i et nyt innovativt og bæredygtigt produktionsanlæg eller flagskib
  , herunder i et pilotanlæg og et innovativt demonstrationsanlæg

, herunder i et pilotanlæg og et innovativt demonstrationsanlæg

Ændring 237

Ændring 237

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — litra e

Artikel 49 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | kommunikations-, formidlings- og oplysningsaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

kommunikations-, formidlings- og oplysningsaktiviteter.

| e) | kommunikations-, formidlings- og oplysningsaktiviteter
  blandt SMV'er og i den almene offentlighed
  . |
| --- | --- |

e)

kommunikations-, formidlings- og oplysningsaktiviteter
  blandt SMV'er og i den almene offentlighed
  .

blandt SMV'er og i den almene offentlighed

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 52 — stk. 2

Artikel 52 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestyrelsen vælger sin formand for en periode på to år. | 2.   Bestyrelsen vælger sin formand
  blandt sine medlemmer
  for en periode på to år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Bestyrelsen vælger sin formand for en periode på to år.

2.   Bestyrelsen vælger sin formand
  blandt sine medlemmer
  for en periode på to år.

Ændring 239

Ændring 239

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 52 — stk. 4

Artikel 52 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Ud over møderne, jf. stk.
  2
  , afholder bestyrelsen også et strategisk møde mindst én gang om året med det primære formål at identificere udfordringer og muligheder for en bæredygtig biobaseret industri og udstikke yderligere strategiske retningslinjer for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa. | 4.   Ud over møderne, jf. stk.
  3
  , afholder bestyrelsen også et strategisk møde mindst én gang om året med det primære formål at identificere udfordringer og muligheder for en bæredygtig biobaseret industri og udstikke yderligere strategiske retningslinjer for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa
  , navnlig vedrørende udnyttelse af aktørernes fulde potentiale i hele Europa
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Ud over møderne, jf. stk.
  2
  , afholder bestyrelsen også et strategisk møde mindst én gang om året med det primære formål at identificere udfordringer og muligheder for en bæredygtig biobaseret industri og udstikke yderligere strategiske retningslinjer for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa.

4.   Ud over møderne, jf. stk.
  3
  , afholder bestyrelsen også et strategisk møde mindst én gang om året med det primære formål at identificere udfordringer og muligheder for en bæredygtig biobaseret industri og udstikke yderligere strategiske retningslinjer for fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa
  , navnlig vedrørende udnyttelse af aktørernes fulde potentiale i hele Europa
  .

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 52 — stk. 5

Artikel 52 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Til det strategiske møde indbydes yderligere administrerende direktører eller embedsmænd med beslutningskompetence fra førende europæiske biobaserede virksomheder
  og
  Kommissionen. Formændene for gruppen af repræsentanter for staterne, det videnskabelige udvalg og udbredelsesgrupperne
  kan indbydes som
  observatører. | 5.   Til det strategiske møde indbydes yderligere administrerende direktører eller embedsmænd med beslutningskompetence fra førende europæiske biobaserede virksomheder, Kommissionen
  samt, hvor det er hensigtsmæssigt, uafhængige eksterne eksperter
  og
  andre relevante interessenter, herunder fra civilsamfundet og forskningsmiljøet
  . Formændene for gruppen af repræsentanter for staterne, det videnskabelige udvalg og udbredelsesgrupperne
  skal være permanente
  observatører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Til det strategiske møde indbydes yderligere administrerende direktører eller embedsmænd med beslutningskompetence fra førende europæiske biobaserede virksomheder
  og
  Kommissionen. Formændene for gruppen af repræsentanter for staterne, det videnskabelige udvalg og udbredelsesgrupperne
  kan indbydes som
  observatører.

5.   Til det strategiske møde indbydes yderligere administrerende direktører eller embedsmænd med beslutningskompetence fra førende europæiske biobaserede virksomheder, Kommissionen
  samt, hvor det er hensigtsmæssigt, uafhængige eksterne eksperter
  og
  andre relevante interessenter, herunder fra civilsamfundet og forskningsmiljøet
  . Formændene for gruppen af repræsentanter for staterne, det videnskabelige udvalg og udbredelsesgrupperne
  skal være permanente
  observatører.

Ændring 241

Ændring 241

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3

Artikel 53 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Formanden for det videnskabelige udvalg vælges for en periode på to år. | 3.   Formanden for det videnskabelige udvalg vælges
  blandt dets medlemmer
  for en periode på to år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Formanden for det videnskabelige udvalg vælges for en periode på to år.

3.   Formanden for det videnskabelige udvalg vælges
  blandt dets medlemmer
  for en periode på to år.

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 4

Artikel 53 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Det videnskabelige udvalg opretter en taskforce bestående af medlemmer med passende profiler til at bidrage til at sikre tilstrækkelig fokus på alle aspekter af arbejdsprogrammets bæredygtighed. Det videnskabelige udvalgs rådgivning omfatter
  så vidt muligt
  aspekter vedrørende cirkularitet, miljømæssig bæredygtighed, bevarelse og forbedring af biodiversiteten samt bredere aspekter af de biobaserede systemers og relaterede værdikæders bæredygtighed. | 4.   Det videnskabelige udvalg opretter en taskforce bestående af medlemmer med passende profiler til at bidrage til at sikre tilstrækkelig fokus på alle aspekter af arbejdsprogrammets bæredygtighed. Det videnskabelige udvalgs rådgivning omfatter aspekter vedrørende
  den begrænsede tilgængelighed af naturressourcer,
  cirkularitet, miljømæssig bæredygtighed, bevarelse og forbedring af biodiversiteten
  , kvaliteten af land, jord og vand
  samt bredere aspekter af
  de sociale og klimamæssige virkninger samt
  de biobaserede systemers og relaterede værdikæders bæredygtighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Det videnskabelige udvalg opretter en taskforce bestående af medlemmer med passende profiler til at bidrage til at sikre tilstrækkelig fokus på alle aspekter af arbejdsprogrammets bæredygtighed. Det videnskabelige udvalgs rådgivning omfatter
  så vidt muligt
  aspekter vedrørende cirkularitet, miljømæssig bæredygtighed, bevarelse og forbedring af biodiversiteten samt bredere aspekter af de biobaserede systemers og relaterede værdikæders bæredygtighed.

4.   Det videnskabelige udvalg opretter en taskforce bestående af medlemmer med passende profiler til at bidrage til at sikre tilstrækkelig fokus på alle aspekter af arbejdsprogrammets bæredygtighed. Det videnskabelige udvalgs rådgivning omfatter aspekter vedrørende
  den begrænsede tilgængelighed af naturressourcer,
  cirkularitet, miljømæssig bæredygtighed, bevarelse og forbedring af biodiversiteten
  , kvaliteten af land, jord og vand
  samt bredere aspekter af
  de sociale og klimamæssige virkninger samt
  de biobaserede systemers og relaterede værdikæders bæredygtighed.

Ændring 243

Ændring 243

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 54 — stk. 1

Artikel 54 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Der oprettes en eller flere udbredelsesgrupper i henhold til artikel 21. Udbredelsesgrupperne skal rådgive bestyrelsen om spørgsmål af afgørende betydning for markedsudbredelsen af biobaseret innovation og fremme udbredelsen af bæredygtige biobaserede løsninger. | 1.   Der oprettes en eller flere udbredelsesgrupper i henhold til artikel 21. Udbredelsesgrupperne skal rådgive bestyrelsen om spørgsmål af afgørende betydning for markedsudbredelsen af
  bæredygtig
  biobaseret innovation og fremme udbredelsen af bæredygtige biobaserede løsninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Der oprettes en eller flere udbredelsesgrupper i henhold til artikel 21. Udbredelsesgrupperne skal rådgive bestyrelsen om spørgsmål af afgørende betydning for markedsudbredelsen af biobaseret innovation og fremme udbredelsen af bæredygtige biobaserede løsninger.

1.   Der oprettes en eller flere udbredelsesgrupper i henhold til artikel 21. Udbredelsesgrupperne skal rådgive bestyrelsen om spørgsmål af afgørende betydning for markedsudbredelsen af
  bæredygtig
  biobaseret innovation og fremme udbredelsen af bæredygtige biobaserede løsninger.

Ændring 244

Ændring 244

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 54 — stk. 2

Artikel 54 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet af interessenter inden for biobaseret innovation. Enhver interessent, som ikke er medlem Bio-Based Industry Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, kan tilkendegive sin interesse i at blive medlem af en udbredelsesgruppe. Bestyrelsen fastsætter udbredelsesgruppernes påtænkte størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse, og den vælger gruppernes medlemmer. Listen over medlemmer skal være offentligt tilgængelig. | 2.   Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet af interessenter inden for biobaseret innovation. Enhver interessent, som ikke er medlem Bio-Based Industry Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, kan tilkendegive sin interesse i at blive medlem af en udbredelsesgruppe
  , der sikrer repræsentation af SMV'er samt civilsamfundsorganisationer
  .
  Udbredelsesgruppernes sammensætning tilstræber den bredest mulige repræsentation af interessenter, herunder den primære sektor (landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer.
  Bestyrelsen fastsætter udbredelsesgruppernes påtænkte størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse, og den vælger gruppernes medlemmer
  i overensstemmelse med denne forordnings artikel 21
  . Listen over medlemmer skal være offentligt tilgængelig. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet af interessenter inden for biobaseret innovation. Enhver interessent, som ikke er medlem Bio-Based Industry Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, kan tilkendegive sin interesse i at blive medlem af en udbredelsesgruppe. Bestyrelsen fastsætter udbredelsesgruppernes påtænkte størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse, og den vælger gruppernes medlemmer. Listen over medlemmer skal være offentligt tilgængelig.

2.   Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet af interessenter inden for biobaseret innovation. Enhver interessent, som ikke er medlem Bio-Based Industry Consortium eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, kan tilkendegive sin interesse i at blive medlem af en udbredelsesgruppe
  , der sikrer repræsentation af SMV'er samt civilsamfundsorganisationer
  .
  Udbredelsesgruppernes sammensætning tilstræber den bredest mulige repræsentation af interessenter, herunder den primære sektor (landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer.
  Bestyrelsen fastsætter udbredelsesgruppernes påtænkte størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse, og den vælger gruppernes medlemmer
  i overensstemmelse med denne forordnings artikel 21
  . Listen over medlemmer skal være offentligt tilgængelig.

Ændring 245

Ændring 245

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 54 — stk. 3

Artikel 54 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Udbredelsesgrupperne mødes mindst én gang om året på et fysisk eller virtuelt møde. På det første møde vedtager udbredelsesgrupperne deres forretningsorden. Denne forretningsorden godkendes af bestyrelsen. Der indkaldes til ekstraordinære møder i udbredelsesgrupperne efter anmodning fra bestyrelsen. Bestyrelsen kan anmode yderligere personer om at deltage i de ekstraordinære møder. Listen over deltagere i disse ekstraordinære møder skal være offentligt tilgængelig. | 3.   Udbredelsesgrupperne mødes mindst én gang om året på et fysisk eller virtuelt møde. På det første møde vedtager udbredelsesgrupperne deres forretningsorden. Denne forretningsorden godkendes af bestyrelsen. Der indkaldes til ekstraordinære møder i udbredelsesgrupperne efter anmodning fra bestyrelsen. Bestyrelsen kan anmode yderligere personer om at deltage i de ekstraordinære møder.
  Dagsordenen, protokollen og
  listen over deltagere i disse ekstraordinære møder skal være offentligt tilgængelig. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Udbredelsesgrupperne mødes mindst én gang om året på et fysisk eller virtuelt møde. På det første møde vedtager udbredelsesgrupperne deres forretningsorden. Denne forretningsorden godkendes af bestyrelsen. Der indkaldes til ekstraordinære møder i udbredelsesgrupperne efter anmodning fra bestyrelsen. Bestyrelsen kan anmode yderligere personer om at deltage i de ekstraordinære møder. Listen over deltagere i disse ekstraordinære møder skal være offentligt tilgængelig.

3.   Udbredelsesgrupperne mødes mindst én gang om året på et fysisk eller virtuelt møde. På det første møde vedtager udbredelsesgrupperne deres forretningsorden. Denne forretningsorden godkendes af bestyrelsen. Der indkaldes til ekstraordinære møder i udbredelsesgrupperne efter anmodning fra bestyrelsen. Bestyrelsen kan anmode yderligere personer om at deltage i de ekstraordinære møder.
  Dagsordenen, protokollen og
  listen over deltagere i disse ekstraordinære møder skal være offentligt tilgængelig.

Ændring 246

Ændring 246

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 54 — stk. 5

Artikel 54 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Udbredelsesgrupperne fremsætter anbefalinger om spørgsmål vedrørende udbredelsen af biobaseret innovation efter anmodning fra bestyrelsen. Udbredelsesgrupperne kan også til enhver tid fremsætte anbefalinger til bestyrelsen på eget initiativ. | 5.   Udbredelsesgrupperne fremsætter anbefalinger om spørgsmål vedrørende udbredelsen af
  bæredygtig
  biobaseret innovation efter anmodning fra bestyrelsen. Udbredelsesgrupperne kan også til enhver tid fremsætte anbefalinger til bestyrelsen på eget initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Udbredelsesgrupperne fremsætter anbefalinger om spørgsmål vedrørende udbredelsen af biobaseret innovation efter anmodning fra bestyrelsen. Udbredelsesgrupperne kan også til enhver tid fremsætte anbefalinger til bestyrelsen på eget initiativ.

5.   Udbredelsesgrupperne fremsætter anbefalinger om spørgsmål vedrørende udbredelsen af
  bæredygtig
  biobaseret innovation efter anmodning fra bestyrelsen. Udbredelsesgrupperne kan også til enhver tid fremsætte anbefalinger til bestyrelsen på eget initiativ.

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 1 — litra a

Artikel 55 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå de generelle mål i den europæiske grønne pagt (47), navnlig i forhold til målet om at sænke
  EU's
  nettoemission af drivhusgasser med mindst 55 % inden 2030, sammenlignet med 1990-niveauet, og en kurs mod klimaneutralitet inden 2050 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå de generelle mål i den europæiske grønne pagt (47), navnlig i forhold til målet om at sænke
  EU's
  nettoemission af drivhusgasser med mindst 55 % inden 2030, sammenlignet med 1990-niveauet, og en kurs mod klimaneutralitet inden 2050

47

EU's

| a) | bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå de generelle mål i den europæiske grønne pagt (47), navnlig i forhold til målet om at sænke
  Unionens
  nettoemission af drivhusgasser med mindst 55 % inden 2030, sammenlignet med 1990-niveauet, og en kurs mod klimaneutralitet
  senest
  inden 2050 |
| --- | --- |

a)

bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå de generelle mål i den europæiske grønne pagt (47), navnlig i forhold til målet om at sænke
  Unionens
  nettoemission af drivhusgasser med mindst 55 % inden 2030, sammenlignet med 1990-niveauet, og en kurs mod klimaneutralitet
  senest
  inden 2050

47

Unionens

senest

Ændring 248

Ændring 248

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 1 — litra b

Artikel 55 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikre, at forsknings- og innovationsaktiviteter på luftfartsområdet bidrager til
  EU's
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne og til at sikre, at klimaneutrale luftfartsteknologier opfylder de relevante krav til luftfartssikkerhed og forbliver et sikkert (48), pålideligt, omkostningseffektivt og effektivt middel til passager- og godstransport |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikre, at forsknings- og innovationsaktiviteter på luftfartsområdet bidrager til
  EU's
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne og til at sikre, at klimaneutrale luftfartsteknologier opfylder de relevante krav til luftfartssikkerhed og forbliver et sikkert (48), pålideligt, omkostningseffektivt og effektivt middel til passager- og godstransport

EU's

48

| b) | sikre, at forsknings- og innovationsaktiviteter på luftfartsområdet bidrager til
  Unionens
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne og til at sikre, at klimaneutrale luftfartsteknologier opfylder de relevante krav til luftfartssikkerhed (48) og forbliver et
  konkurrencedygtigt,
  sikkert, pålideligt
  , bæredygtigt, økonomisk overkommeligt
  , omkostningseffektivt og effektivt middel til passager- og godstransport |
| --- | --- |

b)

sikre, at forsknings- og innovationsaktiviteter på luftfartsområdet bidrager til
  Unionens
  luftfartsindustris globale konkurrenceevne og til at sikre, at klimaneutrale luftfartsteknologier opfylder de relevante krav til luftfartssikkerhed (48) og forbliver et
  konkurrencedygtigt,
  sikkert, pålideligt
  , bæredygtigt, økonomisk overkommeligt
  , omkostningseffektivt og effektivt middel til passager- og godstransport

Unionens

48

konkurrencedygtigt,

, bæredygtigt, økonomisk overkommeligt

Ændring 249

Ændring 249

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 2 — litra a

Artikel 55 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | integrere og demonstrere disruptive teknologiske innovationer af luftfartøjer, der kan sænke nettoemissionen af drivhusgasser med mindst 30 % inden 2030, sammenlignet med den nyeste teknologi i 2020, og samtidig sætte kurs mod klimaneutralitet inden 2050 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

integrere og demonstrere disruptive teknologiske innovationer af luftfartøjer, der kan sænke nettoemissionen af drivhusgasser med mindst 30 % inden 2030, sammenlignet med den nyeste teknologi i 2020, og samtidig sætte kurs mod klimaneutralitet inden 2050

| a) | integrere og demonstrere disruptive teknologiske innovationer af luftfartøjer, der kan sænke nettoemissionen af drivhusgasser
  , herunder ikke-CO2-relaterede virkninger,
  med mindst 30 % inden 2030, sammenlignet med den nyeste teknologi i 2020, og samtidig sætte kurs mod klimaneutralitet inden 2050 |
| --- | --- |

a)

integrere og demonstrere disruptive teknologiske innovationer af luftfartøjer, der kan sænke nettoemissionen af drivhusgasser
  , herunder ikke-CO2-relaterede virkninger,
  med mindst 30 % inden 2030, sammenlignet med den nyeste teknologi i 2020, og samtidig sætte kurs mod klimaneutralitet inden 2050

, herunder ikke-CO2

Ændring 250

Ændring 250

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 2 — litra b

Artikel 55 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikre, at den teknologiske og potentielle industrielle parathed til innovationer støtter lanceringen af disruptive nye produkter og tjenester inden 2035 med henblik på at erstatte 75 % af den operationelle flåde inden 2050 og udvikle et innovativt, pålideligt, sikkert og omkostningseffektivt europæisk luftfartssystem, der kan opfylde målsætningen om klimaneutralitet senest i 2050 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikre, at den teknologiske og potentielle industrielle parathed til innovationer støtter lanceringen af disruptive nye produkter og tjenester inden 2035 med henblik på at erstatte 75 % af den operationelle flåde inden 2050 og udvikle et innovativt, pålideligt, sikkert og omkostningseffektivt europæisk luftfartssystem, der kan opfylde målsætningen om klimaneutralitet senest i 2050

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 2 — litra c

Artikel 55 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvide og fremme integrationen af forskning i klimaneutral luftfart og klimaneutrale værdikæder, herunder den akademiske verden, forskningsorganisationer, industrien
  og
  SMV'er, også ved at udnytte synergier med andre nationale og europæiske relaterede programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvide og fremme integrationen af forskning i klimaneutral luftfart og klimaneutrale værdikæder, herunder den akademiske verden, forskningsorganisationer, industrien
  og
  SMV'er, også ved at udnytte synergier med andre nationale og europæiske relaterede programmer.

og

| c) | udvide og fremme integrationen af forskning i klimaneutral luftfart og klimaneutrale værdikæder, herunder den akademiske verden, forskningsorganisationer, industrien, SMV'er
  og nystartede virksomheder samt civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter
  , også ved at udnytte synergier med andre nationale og europæiske relaterede programmer
  og ved at støtte tilegnelsen af brancherelaterede kvalifikationer i hele værdikæden
  . |
| --- | --- |

c)

udvide og fremme integrationen af forskning i klimaneutral luftfart og klimaneutrale værdikæder, herunder den akademiske verden, forskningsorganisationer, industrien, SMV'er
  og nystartede virksomheder samt civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter
  , også ved at udnytte synergier med andre nationale og europæiske relaterede programmer
  og ved at støtte tilegnelsen af brancherelaterede kvalifikationer i hele værdikæden
  .

og nystartede virksomheder samt civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter

og ved at støtte tilegnelsen af brancherelaterede kvalifikationer i hele værdikæden

Ændring 252

Ændring 252

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 55 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | fremme kvalitetsjob i luftfartssektoren og genoprette og skabe vækst i betragtning af dens særlige betydning for den økonomiske og sociale genopretning af Unionen og for opfyldelsen af dens klima- og miljømål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

fremme kvalitetsjob i luftfartssektoren og genoprette og skabe vækst i betragtning af dens særlige betydning for den økonomiske og sociale genopretning af Unionen og for opfyldelsen af dens klima- og miljømål.

fremme kvalitetsjob i luftfartssektoren og genoprette og skabe vækst i betragtning af dens særlige betydning for den økonomiske og sociale genopretning af Unionen og for opfyldelsen af dens klima- og miljømål.

Ændring 253

Ændring 253

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — litra a

Artikel 56 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | på relevante websteder offentliggøre alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen og indgivelsen af forslag til fællesforetagendet for ren luftfart |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

på relevante websteder offentliggøre alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen og indgivelsen af forslag til fællesforetagendet for ren luftfart

| a) | på relevante websteder offentliggøre alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen og indgivelsen af forslag til fællesforetagendet for ren luftfart
  på en gennemsigtig og brugervenlig måde |
| --- | --- |

a)

på relevante websteder offentliggøre alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen og indgivelsen af forslag til fællesforetagendet for ren luftfart
  på en gennemsigtig og brugervenlig måde

på en gennemsigtig og brugervenlig måde

Ændring 254

Ændring 254

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — litra b

Artikel 56 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | overvåge og vurdere de teknologiske fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 55 og lette fuld adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres
  under Kommissionens direkte tilsyn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

overvåge og vurdere de teknologiske fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 55 og lette fuld adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres
  under Kommissionens direkte tilsyn

under Kommissionens direkte tilsyn

| b) | overvåge og vurdere de teknologiske fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 55 og lette fuld adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres |
| --- | --- |

b)

overvåge og vurdere de teknologiske fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 55 og lette fuld adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — litra c

Artikel 56 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | efter anmodning bistå Kommissionen ved fastlæggelsen og koordineringen af forskrifter og standarder, som kan støtte for markedsudbredelsen af rene luftfartsløsninger, navnlig ved at gennemføre undersøgelser og simuleringer og yde teknisk rådgivning, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at fjerne hindringer for markedsadgang. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

efter anmodning bistå Kommissionen ved fastlæggelsen og koordineringen af forskrifter og standarder, som kan støtte for markedsudbredelsen af rene luftfartsløsninger, navnlig ved at gennemføre undersøgelser og simuleringer og yde teknisk rådgivning, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at fjerne hindringer for markedsadgang.

| c) | efter anmodning bistå
  og give feedback til
  Kommissionen ved fastlæggelsen og koordineringen af forskrifter og standarder, som kan støtte for markedsudbredelsen af rene luftfartsløsninger, navnlig ved at gennemføre undersøgelser og simuleringer og yde teknisk rådgivning, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at fjerne hindringer for markedsadgang |
| --- | --- |

c)

efter anmodning bistå
  og give feedback til
  Kommissionen ved fastlæggelsen og koordineringen af forskrifter og standarder, som kan støtte for markedsudbredelsen af rene luftfartsløsninger, navnlig ved at gennemføre undersøgelser og simuleringer og yde teknisk rådgivning, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at fjerne hindringer for markedsadgang

og give feedback til

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 56 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | udvikle mekanismer til at øge koordinationen og tilpasningen mellem fællesforetagendet for ren luftfarts aktiviteter og gennemførelsen af de nationale genopretningsplaner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

udvikle mekanismer til at øge koordinationen og tilpasningen mellem fællesforetagendet for ren luftfarts aktiviteter og gennemførelsen af de nationale genopretningsplaner

udvikle mekanismer til at øge koordinationen og tilpasningen mellem fællesforetagendet for ren luftfarts aktiviteter og gennemførelsen af de nationale genopretningsplaner

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — litra c b (nyt)

Artikel 56 — stk. 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | fremme koordinationen med de nationale forsknings- og innovationsprogrammer, der muliggør en upstream-køreplan for samarbejde og fælles gennemførelse af nogle aktiviteter for at sikre den maksimale udnyttelse af synkroniseringen af forskningsprogrammer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

fremme koordinationen med de nationale forsknings- og innovationsprogrammer, der muliggør en upstream-køreplan for samarbejde og fælles gennemførelse af nogle aktiviteter for at sikre den maksimale udnyttelse af synkroniseringen af forskningsprogrammer

fremme koordinationen med de nationale forsknings- og innovationsprogrammer, der muliggør en upstream-køreplan for samarbejde og fælles gennemførelse af nogle aktiviteter for at sikre den maksimale udnyttelse af synkroniseringen af forskningsprogrammer

Ændring 258

Ændring 258

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 57 — stk. 1 — litra b

Artikel 57 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag I, efter meddelelse af deres beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for ren luftfart ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag I, efter meddelelse af deres beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for ren luftfart ved en tilsagnserklæring

betingelsesløst

| b) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag I, efter meddelelse af deres beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for ren luftfart ved en tilsagnserklæring
  , hvis medlemskab baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om, og uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag I, efter meddelelse af deres beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for ren luftfart ved en tilsagnserklæring
  , hvis medlemskab baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om, og uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, hvis medlemskab baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om, og uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 60 — stk. 1 — litra a

Artikel 60 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | aktiviteter, der
  er omfattet
  af
  fællesforetagendets indirekte aktioner, men
  som ikke finansieres
  under sådanne indirekte aktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

aktiviteter, der
  er omfattet
  af
  fællesforetagendets indirekte aktioner, men
  som ikke finansieres
  under sådanne indirekte aktioner

er omfattet

fællesforetagendets indirekte aktioner, men

under sådanne indirekte aktioner

| a) | aktiviteter, der
  omfatter alle de dele
  af
  fællesforetagendet for ren luftfart,
  som ikke finansieres
  af Unionen, og som bidrager til gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, der
  omfatter alle de dele
  af
  fællesforetagendet for ren luftfart,
  som ikke finansieres
  af Unionen, og som bidrager til gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram

omfatter alle de dele

fællesforetagendet for ren luftfart,

af Unionen, og som bidrager til gennemførelsen af fællesforetagendets arbejdsprogram

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 60 — stk. 1 — litra d

Artikel 60 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | private forsknings- og innovationsprojekter, der supplerer projekter på den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

private forsknings- og innovationsprojekter, der supplerer projekter på den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden

| d) | private forsknings- og innovationsprojekter, der supplerer projekter på den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  , samt aktiviteter, der bidrager til udbredelse af branchespecifikke kvalifikationer i hele værdikæden |
| --- | --- |

d)

private forsknings- og innovationsprojekter, der supplerer projekter på den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  , samt aktiviteter, der bidrager til udbredelse af branchespecifikke kvalifikationer i hele værdikæden

, samt aktiviteter, der bidrager til udbredelse af branchespecifikke kvalifikationer i hele værdikæden

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 61 — stk. 1 — litra d

Artikel 61 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | det europæiske rådgivende organ for ren luftfart |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

det europæiske rådgivende organ for ren luftfart

| d) | det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart |
| --- | --- |

d)

det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart

videnskabelige

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 62 — stk. 1 — litra b

Artikel 62 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ni
  repræsentanter for andre medlemmer end Unionen valgt af og fra de stiftende medlemmer og associerede medlemmer, idet er sikrer en afbalanceret repræsentation af luftfartsværdikæden, f.eks.
  flyintegratorer
  , motorfabrikanter og udstyrsproducenter. Bestyrelsen fastsætter i sin forretningsorden en rotationsordning for fordelingen af pladserne til de andre medlemmer end Unionen. De valgte repræsentanter skal omfatte mindst
  én repræsentant
  for de europæiske SMV'er, en repræsentant for forskningsorganisationer og en repræsentant for de akademiske institutioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

ni
  repræsentanter for andre medlemmer end Unionen valgt af og fra de stiftende medlemmer og associerede medlemmer, idet er sikrer en afbalanceret repræsentation af luftfartsværdikæden, f.eks.
  flyintegratorer
  , motorfabrikanter og udstyrsproducenter. Bestyrelsen fastsætter i sin forretningsorden en rotationsordning for fordelingen af pladserne til de andre medlemmer end Unionen. De valgte repræsentanter skal omfatte mindst
  én repræsentant
  for de europæiske SMV'er, en repræsentant for forskningsorganisationer og en repræsentant for de akademiske institutioner.

ni

flyintegratorer

én repræsentant

| b) | 12
  repræsentanter for andre medlemmer end Unionen valgt af og fra de stiftende medlemmer og associerede medlemmer, idet er sikrer en afbalanceret repræsentation af luftfartsværdikæden, f.eks.
  flyproducenter
  , motorfabrikanter og udstyrsproducenter. Bestyrelsen fastsætter i sin forretningsorden en rotationsordning for fordelingen af pladserne til de andre medlemmer end Unionen
  under hensyntagen til balancen mellem kønnene
  . De valgte repræsentanter skal omfatte mindst
  to repræsentanter
  for de europæiske SMV'er
  , en repræsentant for de associerede medlemmer
  , en repræsentant for forskningsorganisationer og en repræsentant for de akademiske institutioner. |
| --- | --- |

b)

12
  repræsentanter for andre medlemmer end Unionen valgt af og fra de stiftende medlemmer og associerede medlemmer, idet er sikrer en afbalanceret repræsentation af luftfartsværdikæden, f.eks.
  flyproducenter
  , motorfabrikanter og udstyrsproducenter. Bestyrelsen fastsætter i sin forretningsorden en rotationsordning for fordelingen af pladserne til de andre medlemmer end Unionen
  under hensyntagen til balancen mellem kønnene
  . De valgte repræsentanter skal omfatte mindst
  to repræsentanter
  for de europæiske SMV'er
  , en repræsentant for de associerede medlemmer
  , en repræsentant for forskningsorganisationer og en repræsentant for de akademiske institutioner.

12

flyproducenter

under hensyntagen til balancen mellem kønnene

to repræsentanter

, en repræsentant for de associerede medlemmer

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 1 — litra b

Artikel 64 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremme markedsudbredelsen af teknologier og løsninger, der kan bidrage til at
  nå den grønne pagts målsætninger og
  sikre opfyldelsen af fællesforetagendets specifikke målsætninger, jf. artikel 55 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremme markedsudbredelsen af teknologier og løsninger, der kan bidrage til at
  nå den grønne pagts målsætninger og
  sikre opfyldelsen af fællesforetagendets specifikke målsætninger, jf. artikel 55

nå den grønne pagts målsætninger og

| b) | fremme markedsudbredelsen af teknologier og løsninger, der kan bidrage til at sikre opfyldelsen af fællesforetagendets specifikke målsætninger, jf. artikel 55
  i overensstemmelse med den grønne pagts målsætninger |
| --- | --- |

b)

fremme markedsudbredelsen af teknologier og løsninger, der kan bidrage til at sikre opfyldelsen af fællesforetagendets specifikke målsætninger, jf. artikel 55
  i overensstemmelse med den grønne pagts målsætninger

i overensstemmelse med den grønne pagts målsætninger

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2 — indledning

Artikel 64 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestyrelsen træffer beslutning om programmets gennemførelse og om opfyldelsen af målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart, herunder om: | 2.   Bestyrelsen
  evaluerer og
  træffer beslutning om programmets gennemførelse og om opfyldelsen af målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart, herunder om: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Bestyrelsen træffer beslutning om programmets gennemførelse og om opfyldelsen af målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart, herunder om:

2.   Bestyrelsen
  evaluerer og
  træffer beslutning om programmets gennemførelse og om opfyldelsen af målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart, herunder om:

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2 — litra a

Artikel 64 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og mulige ændringer heraf og arbejdsprogrammet, herunder om åbne indkaldelser af forslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og mulige ændringer heraf og arbejdsprogrammet, herunder om åbne indkaldelser af forslag

| a) | den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og mulige ændringer heraf og arbejdsprogrammet, herunder om åbne indkaldelser af forslag
  efter høring af det europæiske videnskabelige rådgivende organ for ren luftfart |
| --- | --- |

a)

den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og mulige ændringer heraf og arbejdsprogrammet, herunder om åbne indkaldelser af forslag
  efter høring af det europæiske videnskabelige rådgivende organ for ren luftfart

efter høring af det europæiske videnskabelige rådgivende organ for ren luftfart

Ændring 266

Ændring 266

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2 — litra b

Artikel 64 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | den strategiske flerårige planlægning af indkaldelser af forslag vedrørende ren luftfart og deres overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa og de tilhørende arbejdsprogrammer og tekniske prioriteter og forskningsaktiviteter, herunder de åbne indkaldelser af forslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

den strategiske flerårige planlægning af indkaldelser af forslag vedrørende ren luftfart og deres overensstemmelse med målsætningerne for Horisont Europa og de tilhørende arbejdsprogrammer og tekniske prioriteter og forskningsaktiviteter, herunder de åbne indkaldelser af forslag

| b) | den strategiske flerårige planlægning af indkaldelser af forslag vedrørende ren luftfart og deres overensstemmelse med
  overordnede EU-prioriteter og mål samt
  målsætningerne for Horisont Europa og de tilhørende arbejdsprogrammer og tekniske prioriteter og forskningsaktiviteter, herunder de åbne indkaldelser af forslag |
| --- | --- |

b)

den strategiske flerårige planlægning af indkaldelser af forslag vedrørende ren luftfart og deres overensstemmelse med
  overordnede EU-prioriteter og mål samt
  målsætningerne for Horisont Europa og de tilhørende arbejdsprogrammer og tekniske prioriteter og forskningsaktiviteter, herunder de åbne indkaldelser af forslag

overordnede EU-prioriteter og mål samt

Ændring 267

Ændring 267

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1 — litra a

Artikel 65 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | et passende antal
  repræsentanter for Kommissionen og EU-organer som besluttet af Unionens repræsentanter i bestyrelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

et passende antal
  repræsentanter for Kommissionen og EU-organer som besluttet af Unionens repræsentanter i bestyrelsen

et passende antal

| a) | to
  repræsentanter for Kommissionen og EU-organer som besluttet af Unionens repræsentanter i bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

to
  repræsentanter for Kommissionen og EU-organer som besluttet af Unionens repræsentanter i bestyrelsen

to

Ændring 268

Ændring 268

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1 — litra c

Artikel 65 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | to højtstående repræsentanter for fællesforetagendet for ren luftfart udpeget af den administrerende direktør |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

to højtstående repræsentanter for fællesforetagendet for ren luftfart udpeget af den administrerende direktør

| c) | to højtstående repræsentanter for fællesforetagendet for ren luftfart
  som observatører
  udpeget af den administrerende direktør |
| --- | --- |

c)

to højtstående repræsentanter for fællesforetagendet for ren luftfart
  som observatører
  udpeget af den administrerende direktør

som observatører

Ændring 269

Ændring 269

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 5

Artikel 65 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Det tekniske udvalg udvikler og vedligeholder programmets teknologiske køreplan og strategi. Det foreslår og forbereder omfanget og programmeringen af forskningsaktioner, den tekniske strategi og den overordnede forskningskøreplan for fællesforetagendet for ren luftfart til vedtagelse i bestyrelsen. Et medlem af bestyrelsen kan udpeges til at følge udvalgets aktiviteter. | 5.   Det tekniske udvalg
  ajourfører og
  udvikler og vedligeholder programmets teknologiske køreplan og strategi
  i overensstemmelse med den teknologiske udvikling
  . Det foreslår og forbereder omfanget og programmeringen af forskningsaktioner, den tekniske strategi og den overordnede forskningskøreplan for fællesforetagendet for ren luftfart til vedtagelse i bestyrelsen. Et medlem af bestyrelsen kan udpeges til at følge udvalgets aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Det tekniske udvalg udvikler og vedligeholder programmets teknologiske køreplan og strategi. Det foreslår og forbereder omfanget og programmeringen af forskningsaktioner, den tekniske strategi og den overordnede forskningskøreplan for fællesforetagendet for ren luftfart til vedtagelse i bestyrelsen. Et medlem af bestyrelsen kan udpeges til at følge udvalgets aktiviteter.

5.   Det tekniske udvalg
  ajourfører og
  udvikler og vedligeholder programmets teknologiske køreplan og strategi
  i overensstemmelse med den teknologiske udvikling
  . Det foreslår og forbereder omfanget og programmeringen af forskningsaktioner, den tekniske strategi og den overordnede forskningskøreplan for fællesforetagendet for ren luftfart til vedtagelse i bestyrelsen. Et medlem af bestyrelsen kan udpeges til at følge udvalgets aktiviteter.

Ændring 270

Ændring 270

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 6 — litra a

Artikel 65 — stk. 6 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udarbejde forslag til ændring af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udarbejde forslag til ændring af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen

| a) | udarbejde forslag til ændring af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  baseret på en bred dialog med interessenter
  til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

udarbejde forslag til ændring af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  baseret på en bred dialog med interessenter
  til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen

baseret på en bred dialog med interessenter

Ændring 271

Ændring 271

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 6 — litra b

Artikel 65 — stk. 6 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forberede forslag til tekniske prioriteter og forskningsaktioner, der skal indgå i arbejdsprogrammet, herunder forskningsemner i forbindelse med åbne indkaldelser af forslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

forberede forslag til tekniske prioriteter og forskningsaktioner, der skal indgå i arbejdsprogrammet, herunder forskningsemner i forbindelse med åbne indkaldelser af forslag

| b) | forberede forslag til tekniske prioriteter og forskningsaktioner,
  baseret på en bred dialog med interessenter,
  der skal indgå i arbejdsprogrammet, herunder forskningsemner i forbindelse med åbne indkaldelser af forslag |
| --- | --- |

b)

forberede forslag til tekniske prioriteter og forskningsaktioner,
  baseret på en bred dialog med interessenter,
  der skal indgå i arbejdsprogrammet, herunder forskningsemner i forbindelse med åbne indkaldelser af forslag

baseret på en bred dialog med interessenter,

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 6 — litra d

Artikel 65 — stk. 6 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | foreslå revision eller optimering af programmets tekniske anvendelsesområde til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen med henblik på at
  bringe
  arbejdsprogrammet
  og
  målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart i overensstemmelse med Horisont Europa som helhed og andre arbejdsprogrammer vedrørende europæiske partnerskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

foreslå revision eller optimering af programmets tekniske anvendelsesområde til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen med henblik på at
  bringe
  arbejdsprogrammet
  og
  målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart i overensstemmelse med Horisont Europa som helhed og andre arbejdsprogrammer vedrørende europæiske partnerskaber

bringe

og

| d) | foreslå revision eller optimering af
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  programmets tekniske anvendelsesområde til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen
  på baggrund af de uafhængige præstationsvurderinger og analyser af programmets potentielle virkning
  med henblik på at
  bibeholde tilpasningen af
  arbejdsprogrammet
  til
  målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart i overensstemmelse med
  målsætningerne i
  Horisont Europa som helhed og
  til
  andre arbejdsprogrammer vedrørende europæiske partnerskaber |
| --- | --- |

d)

foreslå revision eller optimering af
  den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  programmets tekniske anvendelsesområde til drøftelse og endelig afgørelse i bestyrelsen
  på baggrund af de uafhængige præstationsvurderinger og analyser af programmets potentielle virkning
  med henblik på at
  bibeholde tilpasningen af
  arbejdsprogrammet
  til
  målsætningerne for fællesforetagendet for ren luftfart i overensstemmelse med
  målsætningerne i
  Horisont Europa som helhed og
  til
  andre arbejdsprogrammer vedrørende europæiske partnerskaber

den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og

på baggrund af de uafhængige præstationsvurderinger og analyser af programmets potentielle virkning

bibeholde tilpasningen af

til

målsætningerne i

til

Ændring 273

Ændring 273

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 1 — indledning

Artikel 66 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet for ren luftfart også følgende opgaver: | Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet for ren luftfart også følgende opgaver
  under vejledning af og efter anvisninger fra bestyrelsen
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet for ren luftfart også følgende opgaver:

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet for ren luftfart også følgende opgaver
  under vejledning af og efter anvisninger fra bestyrelsen
  :

under vejledning af og efter anvisninger fra bestyrelsen

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 1 — litra d

Artikel 66 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | lette Kommissionens koordinering
  i overensstemmelse med rådgivningen fra det tekniske udvalg mellem aktiviteterne i fællesforetagendet for ren luftfart og de relevante forsknings- og innovationsaktiviteter inden for Horisont Europa med henblik på at undgå overlapninger og fremme synergier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

lette Kommissionens koordinering
  i overensstemmelse med rådgivningen fra det tekniske udvalg mellem aktiviteterne i fællesforetagendet for ren luftfart og de relevante forsknings- og innovationsaktiviteter inden for Horisont Europa med henblik på at undgå overlapninger og fremme synergier

lette Kommissionens koordinering

| d) | være ansvarlig i tæt samarbejde med Kommissionen og
  i overensstemmelse med rådgivningen fra det tekniske udvalg
  for koordineringen
  mellem aktiviteterne i fællesforetagendet for ren luftfart og de relevante forsknings- og innovationsaktiviteter inden for Horisont Europa med henblik på at
  styre og gennemføre dem for at
  undgå overlapninger og fremme synergier
  og for at fastlægge passende operationelle mekanismer for at forbinde områder for forskningssamarbejde og de efterfølgende projekter i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden |
| --- | --- |

d)

være ansvarlig i tæt samarbejde med Kommissionen og
  i overensstemmelse med rådgivningen fra det tekniske udvalg
  for koordineringen
  mellem aktiviteterne i fællesforetagendet for ren luftfart og de relevante forsknings- og innovationsaktiviteter inden for Horisont Europa med henblik på at
  styre og gennemføre dem for at
  undgå overlapninger og fremme synergier
  og for at fastlægge passende operationelle mekanismer for at forbinde områder for forskningssamarbejde og de efterfølgende projekter i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden

være ansvarlig i tæt samarbejde med Kommissionen og

for koordineringen

styre og gennemføre dem for at

og for at fastlægge passende operationelle mekanismer for at forbinde områder for forskningssamarbejde og de efterfølgende projekter i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden

Ændring 275

Ændring 275

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 1 — litra g

Artikel 66 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | sikre, at fællesforetagendet fremmer adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres
  under Kommissionens direkte tilsyn
  , og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne proces gennemføres uafhængigt af selve fællesforetagendet for ren luftfart, f.eks. gennem offentligt udbud, uafhængige evalueringer, revisioner eller ad hoc-analyser. Rapporten om overvågning og vurdering af programmet forelægges bestyrelsen en gang om året |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

sikre, at fællesforetagendet fremmer adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres
  under Kommissionens direkte tilsyn
  , og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne proces gennemføres uafhængigt af selve fællesforetagendet for ren luftfart, f.eks. gennem offentligt udbud, uafhængige evalueringer, revisioner eller ad hoc-analyser. Rapporten om overvågning og vurdering af programmet forelægges bestyrelsen en gang om året

under Kommissionens direkte tilsyn

| g) | sikre, at fællesforetagendet fremmer adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres, og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne proces gennemføres uafhængigt af selve fællesforetagendet for ren luftfart, f.eks. gennem offentligt udbud, uafhængige evalueringer, revisioner eller ad hoc-analyser
  , uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . Rapporten om overvågning og vurdering af programmet forelægges bestyrelsen en gang om året |
| --- | --- |

g)

sikre, at fællesforetagendet fremmer adgang til data og oplysninger til brug for den uafhængige overvågning af virkningen af luftfartsforskning og -innovation, der gennemføres, og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne proces gennemføres uafhængigt af selve fællesforetagendet for ren luftfart, f.eks. gennem offentligt udbud, uafhængige evalueringer, revisioner eller ad hoc-analyser
  , uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . Rapporten om overvågning og vurdering af programmet forelægges bestyrelsen en gang om året

, uden at øge fællesforetagendets administrative byrde

Ændring 276

Ændring 276

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — overskrift

Artikel 68 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart | Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart

Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart

videnskabelige

Ændring 277

Ændring 277

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — stk. 1

Artikel 68 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart
  er det videnskabelige rådgivende organ for fællesforetagendet for ren luftfart, der er oprettet
  i henhold til artikel 19
  , stk. 1, litra a)
  . | 1.   Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart
  oprettes
  i henhold til artikel 19. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart
  er det videnskabelige rådgivende organ for fællesforetagendet for ren luftfart, der er oprettet
  i henhold til artikel 19
  , stk. 1, litra a)
  .

1.   Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart
  oprettes
  i henhold til artikel 19.

Ændring 278

Ændring 278

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — stk. 2

Artikel 68 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart må højst have 15 faste medlemmer. | 2.   Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart må højst have 15 faste medlemmer
  , som ikke er medlemmer af andre organer i fællesforetagendet for ren luftfart
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det europæiske rådgivende organ for ren luftfart må højst have 15 faste medlemmer.

2.   Det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart må højst have 15 faste medlemmer
  , som ikke er medlemmer af andre organer i fællesforetagendet for ren luftfart
  .

Ændring 279

Ændring 279

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — stk. 3

Artikel 68 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Formanden for det europæiske rådgivende organ for ren luftfart vælges for en periode på to år. | 3.   Formanden for det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart vælges
  blandt organets faste medlemmer
  for en periode på to år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Formanden for det europæiske rådgivende organ for ren luftfart vælges for en periode på to år.

3.   Formanden for det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart vælges
  blandt organets faste medlemmer
  for en periode på to år.

Ændring 280

Ændring 280

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — stk. 4

Artikel 68 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   En repræsentant for Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) skal være fast medlem af det europæiske rådgivende organ for ren luftfart. | 4.   En repræsentant for Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) skal være fast medlem af det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   En repræsentant for Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) skal være fast medlem af det europæiske rådgivende organ for ren luftfart.

4.   En repræsentant for Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) skal være fast medlem af det europæiske
  videnskabelige
  rådgivende organ for ren luftfart.

Ændring 281

Ændring 281

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 68 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 68 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Mindst én videnskabelig ekspert skal have en baggrund inden for miljø- og klimavidenskab på luftfartsområdet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Mindst én videnskabelig ekspert skal have en baggrund inden for miljø- og klimavidenskab på luftfartsområdet.

Ændring 282

Ændring 282

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1 — litra a

Artikel 71 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bidrage til de målsætninger, der er fastsat i klimamålplanen for 2030 (51)

  og
  den europæiske grønne pagt (52), ved at hæve
  EU's
  ambition om at sænke emissionen af drivhusgasser til 55 % under 1990-niveauet inden 2030 og opnå klimaneutralitet inden 2050 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bidrage til de målsætninger, der er fastsat i klimamålplanen for 2030 (51)

  og
  den europæiske grønne pagt (52), ved at hæve
  EU's
  ambition om at sænke emissionen af drivhusgasser til 55 % under 1990-niveauet inden 2030 og opnå klimaneutralitet inden 2050

51

og

52

EU's

| a) | bidrage til de målsætninger, der er fastsat i klimamålplanen for 2030 (51), den europæiske grønne pagt (52)

  og den europæiske klimalov
  , ved at hæve
  Unionens
  ambition
  med hensyn til energieffektivitetsbesparelser og udbredelse af vedvarende energikilder og
  om at sænke emissionen af drivhusgasser til
  mindst
  55 % under 1990-niveauet inden 2030 og opnå klimaneutralitet
  senest
  inden 2050 |
| --- | --- |

a)

bidrage til de målsætninger, der er fastsat i klimamålplanen for 2030 (51), den europæiske grønne pagt (52)

  og den europæiske klimalov
  , ved at hæve
  Unionens
  ambition
  med hensyn til energieffektivitetsbesparelser og udbredelse af vedvarende energikilder og
  om at sænke emissionen af drivhusgasser til
  mindst
  55 % under 1990-niveauet inden 2030 og opnå klimaneutralitet
  senest
  inden 2050

51

52

og den europæiske klimalov

Unionens

med hensyn til energieffektivitetsbesparelser og udbredelse af vedvarende energikilder og

mindst

senest

Ændring 283

Ændring 283

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1 — litra b

Artikel 71 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | bidrage til gennemførelsen af Kommissionens strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa fra 2020 (53) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

bidrage til gennemførelsen af Kommissionens strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa fra 2020 (53)

53

| b) | bidrage til gennemførelsen af Kommissionens strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa fra 2020 (53)

  , EU-strategien for integration af energisystemet og Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint |
| --- | --- |

b)

bidrage til gennemførelsen af Kommissionens strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa fra 2020 (53)

  , EU-strategien for integration af energisystemet og Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint

53

, EU-strategien for integration af energisystemet og Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint

Ændring 284

Ændring 284

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1 — litra c

Artikel 71 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | styrke
  konkurrenceevnen
  for
  EU's
  værdikæde for ren brint med henblik på at støtte og fremskynde markedsadgangen for innovative og konkurrencedygtige rene løsninger, navnlig for de involverede SMV'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

styrke
  konkurrenceevnen
  for
  EU's
  værdikæde for ren brint med henblik på at støtte og fremskynde markedsadgangen for innovative og konkurrencedygtige rene løsninger, navnlig for de involverede SMV'er

konkurrenceevnen

EU's

| c) | udvikle,
  styrke
  Unionens lederskab og konkurrenceevne
  for
  Unionens
  værdikæde for ren brint med henblik på at støtte og fremskynde
  , forskningen, udviklingen og
  markedsadgangen for innovative og konkurrencedygtige rene
  og energieffektive
  løsninger, navnlig for de involverede SMV'er
  og nystartede virksomheder |
| --- | --- |

c)

udvikle,
  styrke
  Unionens lederskab og konkurrenceevne
  for
  Unionens
  værdikæde for ren brint med henblik på at støtte og fremskynde
  , forskningen, udviklingen og
  markedsadgangen for innovative og konkurrencedygtige rene
  og energieffektive
  løsninger, navnlig for de involverede SMV'er
  og nystartede virksomheder

udvikle,

Unionens lederskab og konkurrenceevne

Unionens

, forskningen, udviklingen og

og energieffektive

og nystartede virksomheder

Ændring 285

Ændring 285

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1 — litra d

Artikel 71 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | stimulere produktion, distribution, lagring og slutanvendelse af ren brint. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

stimulere produktion, distribution, lagring og slutanvendelse af ren brint.

| d) | stimulere produktion, distribution,
  transport,
  lagring og slutanvendelse af ren brint. |
| --- | --- |

d)

stimulere produktion, distribution,
  transport,
  lagring og slutanvendelse af ren brint.

transport,

Ændring 286

Ændring 286

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 71 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | at fremskynde forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på produktion af brint baseret på vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

at fremskynde forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på produktion af brint baseret på vedvarende energi

at fremskynde forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på produktion af brint baseret på vedvarende energi

Ændring 287

Ændring 287

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 2 — litra a

Artikel 71 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forbedre omkostningseffektiviteten, pålideligheden, kvantiteten og kvaliteten af løsninger med ren brint gennem forskning og innovation, herunder produktion, distribution, lagring og slutanvendelse udviklet i Unionen, f.eks. mere effektive og billigere hydrogenelektrolysatorer og billigere
  transport-
  og industrianvendelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

forbedre omkostningseffektiviteten, pålideligheden, kvantiteten og kvaliteten af løsninger med ren brint gennem forskning og innovation, herunder produktion, distribution, lagring og slutanvendelse udviklet i Unionen, f.eks. mere effektive og billigere hydrogenelektrolysatorer og billigere
  transport-
  og industrianvendelser

transport-

| a) | forbedre omkostningseffektiviteten,
  den økonomiske overkommelighed,
  pålideligheden, kvantiteten og kvaliteten af løsninger med ren brint gennem forskning og innovation, herunder produktion, distribution,
  transport,
  lagring og slutanvendelse udviklet i Unionen, f.eks. mere effektive og billigere hydrogenelektrolysatorer
  , reduktion af energi- og konverteringstab
  og billigere
  luft- og søtransport, tung transport
  og industrianvendelser
  og innovative og rene brintteknologier samt sikkerhed ved og tilgængelighed af produktion, transport og lagring af brint |
| --- | --- |

a)

forbedre omkostningseffektiviteten,
  den økonomiske overkommelighed,
  pålideligheden, kvantiteten og kvaliteten af løsninger med ren brint gennem forskning og innovation, herunder produktion, distribution,
  transport,
  lagring og slutanvendelse udviklet i Unionen, f.eks. mere effektive og billigere hydrogenelektrolysatorer
  , reduktion af energi- og konverteringstab
  og billigere
  luft- og søtransport, tung transport
  og industrianvendelser
  og innovative og rene brintteknologier samt sikkerhed ved og tilgængelighed af produktion, transport og lagring af brint

den økonomiske overkommelighed,

transport,

, reduktion af energi- og konverteringstab

luft- og søtransport, tung transport

og innovative og rene brintteknologier samt sikkerhed ved og tilgængelighed af produktion, transport og lagring af brint

Ændring 288

Ændring 288

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 2 — litra b

Artikel 71 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | styrke de videnskabelige og industrielle aktørers viden og kapacitet i Unionens samlede brintværdikæde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

styrke de videnskabelige og industrielle aktørers viden og kapacitet i Unionens samlede brintværdikæde

| b) | styrke de videnskabelige og industrielle aktørers viden og kapacitet i Unionens samlede brintværdikæde
  , samtidig med at tilegnelsen af brancherelaterede færdigheder støttes |
| --- | --- |

b)

styrke de videnskabelige og industrielle aktørers viden og kapacitet i Unionens samlede brintværdikæde
  , samtidig med at tilegnelsen af brancherelaterede færdigheder støttes

, samtidig med at tilegnelsen af brancherelaterede færdigheder støttes

Ændring 289

Ændring 289

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 2 — litra c

Artikel 71 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | gennemføre demonstrationer af løsninger med ren brint med henblik på lokal, regional og EU-dækkende udbredelse med fokus på vedvarende produktion, distribution, lagring og anvendelse til
  transport-
  og energiintensive industrier samt andre anvendelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

gennemføre demonstrationer af løsninger med ren brint med henblik på lokal, regional og EU-dækkende udbredelse med fokus på vedvarende produktion, distribution, lagring og anvendelse til
  transport-
  og energiintensive industrier samt andre anvendelser

transport-

| c) | gennemføre demonstrationer af løsninger med ren brint med henblik på lokal, regional og EU-dækkende udbredelse med fokus på vedvarende produktion, distribution,
  transport,
  lagring
  , negative emissionsteknologier
  og anvendelse til
  sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, såsom søfart, luftfart, tung transport
  og energiintensive industrier samt andre anvendelser |
| --- | --- |

c)

gennemføre demonstrationer af løsninger med ren brint med henblik på lokal, regional og EU-dækkende udbredelse med fokus på vedvarende produktion, distribution,
  transport,
  lagring
  , negative emissionsteknologier
  og anvendelse til
  sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, såsom søfart, luftfart, tung transport
  og energiintensive industrier samt andre anvendelser

transport,

, negative emissionsteknologier

sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, såsom søfart, luftfart, tung transport

Ændring 290

Ændring 290

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 71 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | øge innovative investeringer i slutbrugersektorerne med særlig vægt på transportsektoren for at fremme banebrydende løsninger og teknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

øge innovative investeringer i slutbrugersektorerne med særlig vægt på transportsektoren for at fremme banebrydende løsninger og teknologier

øge innovative investeringer i slutbrugersektorerne med særlig vægt på transportsektoren for at fremme banebrydende løsninger og teknologier

Ændring 291

Ændring 291

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 2 — litra d

Artikel 71 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | øge den offentlige og private bevidsthed om, accept af og udbredelse af løsninger med ren brint, navnlig gennem samarbejde med andre europæiske partnerskaber under Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

øge den offentlige og private bevidsthed om, accept af og udbredelse af løsninger med ren brint, navnlig gennem samarbejde med andre europæiske partnerskaber under Horisont Europa.

| d) | øge den offentlige og private bevidsthed om, accept af og udbredelse af løsninger med ren brint
  og infrastrukturer
  , navnlig gennem samarbejde med andre europæiske partnerskaber under Horisont Europa
  samt med initiativer såsom den europæiske Clean Hydrogen Alliance og med henblik på at bidrage til at forbedre Unionens sikkerhedsstandarder og tekniske standarder, der forbedrer sikkerheden og sikker håndtering af de relaterede teknologier og anvendelser
  . |
| --- | --- |

d)

øge den offentlige og private bevidsthed om, accept af og udbredelse af løsninger med ren brint
  og infrastrukturer
  , navnlig gennem samarbejde med andre europæiske partnerskaber under Horisont Europa
  samt med initiativer såsom den europæiske Clean Hydrogen Alliance og med henblik på at bidrage til at forbedre Unionens sikkerhedsstandarder og tekniske standarder, der forbedrer sikkerheden og sikker håndtering af de relaterede teknologier og anvendelser
  .

og infrastrukturer

samt med initiativer såsom den europæiske Clean Hydrogen Alliance og med henblik på at bidrage til at forbedre Unionens sikkerhedsstandarder og tekniske standarder, der forbedrer sikkerheden og sikker håndtering af de relaterede teknologier og anvendelser

Ændring 292

Ændring 292

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 1 — litra a

Artikel 72 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | vurdere og overvåge teknologiske fremskridt
  og
  teknologiske, økonomiske og samfundsmæssige hindringer for markedsadgang |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

vurdere og overvåge teknologiske fremskridt
  og
  teknologiske, økonomiske og samfundsmæssige hindringer for markedsadgang

og

| a) | vurdere og overvåge teknologiske fremskridt
  , fremskridt vedrørende nødvendig infrastruktur samt
  teknologiske, økonomiske
  , lovgivningsmæssige
  og samfundsmæssige
  og økologiske
  hindringer for markedsadgang
  samt indvirkningen på miljøet |
| --- | --- |

a)

vurdere og overvåge teknologiske fremskridt
  , fremskridt vedrørende nødvendig infrastruktur samt
  teknologiske, økonomiske
  , lovgivningsmæssige
  og samfundsmæssige
  og økologiske
  hindringer for markedsadgang
  samt indvirkningen på miljøet

, fremskridt vedrørende nødvendig infrastruktur samt

, lovgivningsmæssige

og økologiske

samt indvirkningen på miljøet

Ændring 293

Ændring 293

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 1 — litra b

Artikel 72 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | bidrage til udviklingen af forskrifter og standarder med henblik på at fjerne hindringer for markedsadgang og støtte substituerbarhed, interoperabilitet og handel i det indre marked og globalt under Kommissionens politiske retningslinjer og tilsyn, uden at dette berører Kommissionens politiske beføjelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

bidrage til udviklingen af forskrifter og standarder med henblik på at fjerne hindringer for markedsadgang og støtte substituerbarhed, interoperabilitet og handel i det indre marked og globalt under Kommissionens politiske retningslinjer og tilsyn, uden at dette berører Kommissionens politiske beføjelser

| b) | bidrage til udviklingen af forskrifter og standarder med henblik på at fjerne hindringer for markedsadgang,
  navnlig for SMV'er og nystartede virksomheder, minimere de miljømæssige, klimamæssige og sociale virkninger, herunder i tredjelande
  , og støtte
  gennemsigtighed
  , substituerbarhed, interoperabilitet og handel i det indre marked og globalt under Kommissionens politiske retningslinjer og tilsyn, uden at dette berører Kommissionens politiske beføjelser |
| --- | --- |

b)

bidrage til udviklingen af forskrifter og standarder med henblik på at fjerne hindringer for markedsadgang,
  navnlig for SMV'er og nystartede virksomheder, minimere de miljømæssige, klimamæssige og sociale virkninger, herunder i tredjelande
  , og støtte
  gennemsigtighed
  , substituerbarhed, interoperabilitet og handel i det indre marked og globalt under Kommissionens politiske retningslinjer og tilsyn, uden at dette berører Kommissionens politiske beføjelser

navnlig for SMV'er og nystartede virksomheder, minimere de miljømæssige, klimamæssige og sociale virkninger, herunder i tredjelande

gennemsigtighed

Ændring 294

Ændring 294

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 1 — litra c

Artikel 72 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | støtte
  Kommissionen i dens internationale initiativer vedrørende brintstrategien, f.eks. International Partnership on the Hydrogen Economy (IPHE), Mission Innovation og Clean Energy Ministerial Hydrogen Initiative. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

støtte
  Kommissionen i dens internationale initiativer vedrørende brintstrategien, f.eks. International Partnership on the Hydrogen Economy (IPHE), Mission Innovation og Clean Energy Ministerial Hydrogen Initiative.

støtte

| c) | med forbehold af Kommissionens politiske beføjelser i henhold til Kommissionens politiske vejledning og tilsyn støtte og bidrage med teknisk ekspertise, herunder i forbindelse med møder, til
  Kommissionen i dens internationale initiativer vedrørende brintstrategien, f.eks. International Partnership on the Hydrogen Economy (IPHE), Mission Innovation og Clean Energy Ministerial Hydrogen Initiative. |
| --- | --- |

c)

med forbehold af Kommissionens politiske beføjelser i henhold til Kommissionens politiske vejledning og tilsyn støtte og bidrage med teknisk ekspertise, herunder i forbindelse med møder, til
  Kommissionen i dens internationale initiativer vedrørende brintstrategien, f.eks. International Partnership on the Hydrogen Economy (IPHE), Mission Innovation og Clean Energy Ministerial Hydrogen Initiative.

med forbehold af Kommissionens politiske beføjelser i henhold til Kommissionens politiske vejledning og tilsyn støtte og bidrage med teknisk ekspertise, herunder i forbindelse med møder, til

Ændring 295

Ændring 295

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 73 — stk. 1 — litra b

Artikel 73 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Hydrogen Europe AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 890 025 478) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research Industry«), efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Hydrogen Europe AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 890 025 478) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research Industry«), efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring

| b) | Hydrogen Europe AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 890 025 478) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research Industry«), efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

Hydrogen Europe AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 890 025 478) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research Industry«), efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 296

Ændring 296

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 73 — stk. 1 — litra c

Artikel 73 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 0897 679 372) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research«), efter meddelelse af dens beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 0897 679 372) med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research«), efter meddelelse af dens beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring.

betingelsesløst

| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 0897 679 372 med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research«), efter meddelelse af dens beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, en almennyttig organisation oprettet efter belgisk lovgivning (registreringsnummer: 0897 679 372 med hjemsted i Bruxelles, Belgien (»Hydrogen Europe Research«), efter meddelelse af dens beslutning om at tiltræde fællesforetagendet for ren brint ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 297

Ændring 297

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 73 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 73 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7, efter beslutning truffet af bestyrelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7, efter beslutning truffet af bestyrelsen.

associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7, efter beslutning truffet af bestyrelsen.

Ændring 298

Ændring 298

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 76 — stk. 1 — indledning

Artikel 76 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For så vidt angår artikel 11, stk. 1, litra b), kan yderligere aktiviteter omfatte aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendet for ren brint, som bidrager til
  dets
  målsætninger, herunder: | 1.   For så vidt angår artikel 11, stk. 1, litra b), kan yderligere aktiviteter omfatte aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendet for ren brint, som
  er klart forbundet med den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, finansieres i henhold til nationale eller regionale programmer og
  bidrager til
  fællesforetagendets
  målsætninger, herunder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For så vidt angår artikel 11, stk. 1, litra b), kan yderligere aktiviteter omfatte aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendet for ren brint, som bidrager til
  dets
  målsætninger, herunder:

1.   For så vidt angår artikel 11, stk. 1, litra b), kan yderligere aktiviteter omfatte aktiviteter, der er direkte forbundet med fællesforetagendet for ren brint, som
  er klart forbundet med den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, finansieres i henhold til nationale eller regionale programmer og
  bidrager til
  fællesforetagendets
  målsætninger, herunder:

Ændring 299

Ændring 299

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 76 — stk. 1 — litra e

Artikel 76 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | oplysningsaktiviteter om brintteknologier og sikkerhedsforanstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

oplysningsaktiviteter om brintteknologier og sikkerhedsforanstaltninger

| e) | oplysningsaktiviteter om
  rene
  brintteknologier og sikkerhedsforanstaltninger
  , herunder gennem hele værdikæden |
| --- | --- |

e)

oplysningsaktiviteter om
  rene
  brintteknologier og sikkerhedsforanstaltninger
  , herunder gennem hele værdikæden

rene

, herunder gennem hele værdikæden

Ændring 300

Ændring 300

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 77 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 77 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | det uafhængige videnskabelige rådgivende organ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

det uafhængige videnskabelige rådgivende organ.

det uafhængige videnskabelige rådgivende organ.

Ændring 301

Ændring 301

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 78 — stk. 1 — litra b

Artikel 78 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | seks repræsentanter for Hydrogen Europe med ligelig repræsentation med hensyn til geografi, køn og
  sektorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

seks repræsentanter for Hydrogen Europe med ligelig repræsentation med hensyn til geografi, køn og
  sektorer

sektorer

| b) | seks repræsentanter for Hydrogen Europe med ligelig repræsentation med hensyn til geografi
  og
  køn, og
  som repræsenterer forskellige dele af værdikæden med mindst en fra en SMV
  og
  en fra en civilsamfundsorganisation |
| --- | --- |

b)

seks repræsentanter for Hydrogen Europe med ligelig repræsentation med hensyn til geografi
  og
  køn, og
  som repræsenterer forskellige dele af værdikæden med mindst en fra en SMV
  og
  en fra en civilsamfundsorganisation

og

som repræsenterer forskellige dele af værdikæden med mindst en fra en SMV

en fra en civilsamfundsorganisation

Ændring 302

Ændring 302

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 80 — stk. 1 — litra a

Artikel 80 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremme synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af forsknings- og innovationsløsninger, infrastruktur, uddannelse og regional udvikling vedrørende anvendelsen af ren brint |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremme synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af forsknings- og innovationsløsninger, infrastruktur, uddannelse og regional udvikling vedrørende anvendelsen af ren brint

| a) | fremme synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af forsknings- og innovationsløsninger, infrastruktur, uddannelse og regional udvikling vedrørende anvendelsen af ren brint
  , med særligt fokus på sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport |
| --- | --- |

a)

fremme synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med dem, der støtter udbredelsen af forsknings- og innovationsløsninger, infrastruktur, uddannelse og regional udvikling vedrørende anvendelsen af ren brint
  , med særligt fokus på sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport

, med særligt fokus på sektorer, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport

Ændring 303

Ændring 303

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 80 — stk. 1 — litra b

Artikel 80 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udstikke strategiske retningslinjer i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), og artikel 16, stk. 1, for så vidt angår samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder partnerskaberne inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og ren stål i overensstemmelse med deres respektive strategiske forsknings- og innovationsdagsordener eller tilsvarende dokumenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udstikke strategiske retningslinjer i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), og artikel 16, stk. 1, for så vidt angår samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder partnerskaberne inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og ren stål i overensstemmelse med deres respektive strategiske forsknings- og innovationsdagsordener eller tilsvarende dokumenter

| b) | udstikke strategiske retningslinjer i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), og artikel 16, stk. 1, for så vidt angår samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder partnerskaberne inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og ren stål i overensstemmelse med deres respektive strategiske forsknings- og innovationsdagsordener
  samt EU-strategien for integration af energisystemer og tilhørende initiativer om energieffektivitet, elektrificering og vedvarende energi
  eller tilsvarende dokumenter |
| --- | --- |

b)

udstikke strategiske retningslinjer i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), og artikel 16, stk. 1, for så vidt angår samarbejdet med andre europæiske partnerskaber, herunder partnerskaberne inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og ren stål i overensstemmelse med deres respektive strategiske forsknings- og innovationsdagsordener
  samt EU-strategien for integration af energisystemer og tilhørende initiativer om energieffektivitet, elektrificering og vedvarende energi
  eller tilsvarende dokumenter

samt EU-strategien for integration af energisystemer og tilhørende initiativer om energieffektivitet, elektrificering og vedvarende energi

Ændring 304

Ændring 304

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 80 — stk. 1 — litra c

Artikel 80 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | tilskynde til markedsudbredelse af teknologier og løsninger
  med henblik på at opfylde
  den europæiske grønne pagts målsætninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

tilskynde til markedsudbredelse af teknologier og løsninger
  med henblik på at opfylde
  den europæiske grønne pagts målsætninger.

med henblik på at opfylde

| c) | tilskynde til markedsudbredelse af
  bæredygtige
  teknologier og løsninger
  i overensstemmelse med
  den europæiske grønne pagts målsætninger
  og styrkelse af det europæiske økosystem for ren brint
  . |
| --- | --- |

c)

tilskynde til markedsudbredelse af
  bæredygtige
  teknologier og løsninger
  i overensstemmelse med
  den europæiske grønne pagts målsætninger
  og styrkelse af det europæiske økosystem for ren brint
  .

bæredygtige

i overensstemmelse med

og styrkelse af det europæiske økosystem for ren brint

Ændring 305

Ændring 305

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 81 — stk. 1 — litra a

Artikel 81 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | foreslå aktiviteter, der fremmer synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

foreslå aktiviteter, der fremmer synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan

| a) | foreslå
  og gennemføre, sammen med de relevante aktører,
  aktiviteter, der fremmer synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan |
| --- | --- |

a)

foreslå
  og gennemføre, sammen med de relevante aktører,
  aktiviteter, der fremmer synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan

og gennemføre, sammen med de relevante aktører,

Ændring 306

Ændring 306

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 81 — stk. 1 — litra b

Artikel 81 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | støtte og bidrage til andre EU-initiativer vedrørende brint
  med forbehold af bestyrelsens godkendelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

støtte og bidrage til andre EU-initiativer vedrørende brint
  med forbehold af bestyrelsens godkendelse

med forbehold af bestyrelsens godkendelse

| b) | støtte og bidrage til andre EU-initiativer vedrørende brint
  herunder European Hydrogen Alliance og IPCEI |
| --- | --- |

b)

støtte og bidrage til andre EU-initiativer vedrørende brint
  herunder European Hydrogen Alliance og IPCEI

herunder European Hydrogen Alliance og IPCEI

Ændring 307

Ændring 307

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 81 — stk. 1 — litra c

Artikel 81 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | indkalde til et årligt europæisk partnerskabsforum om ren brint, der
  så vidt muligt
  afholdes i fællesskab og sideløbende med European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

indkalde til et årligt europæisk partnerskabsforum om ren brint, der
  så vidt muligt
  afholdes i fællesskab og sideløbende med European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance.

så vidt muligt

| c) | indkalde til et årligt europæisk partnerskabsforum om ren brint, der afholdes i fællesskab og sideløbende med European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance. |
| --- | --- |

c)

indkalde til et årligt europæisk partnerskabsforum om ren brint, der afholdes i fællesskab og sideløbende med European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance.

Ændring 308

Ændring 308

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 82 — stk. 2

Artikel 82 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Interessentgruppen består af repræsentanter for sektorer, der producerer, distribuerer, lagrer, efterspørger eller anvender ren brint i Unionen, herunder repræsentanter for andre relevante europæiske partnerskaber samt repræsentanter for det interregionale partnerskab European Hydrogen Valleys. | 2.   Interessentgruppen består af repræsentanter for sektorer, der producerer, distribuerer,
  transporterer,
  lagrer, efterspørger eller anvender ren brint i Unionen, herunder repræsentanter for andre relevante europæiske partnerskaber samt repræsentanter for det interregionale partnerskab European Hydrogen Valleys
  og repræsentanter for sektoren for vedvarende elektricitet, civilsamfundsorganisationer og det videnskabelige samfund
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Interessentgruppen består af repræsentanter for sektorer, der producerer, distribuerer, lagrer, efterspørger eller anvender ren brint i Unionen, herunder repræsentanter for andre relevante europæiske partnerskaber samt repræsentanter for det interregionale partnerskab European Hydrogen Valleys.

2.   Interessentgruppen består af repræsentanter for sektorer, der producerer, distribuerer,
  transporterer,
  lagrer, efterspørger eller anvender ren brint i Unionen, herunder repræsentanter for andre relevante europæiske partnerskaber samt repræsentanter for det interregionale partnerskab European Hydrogen Valleys
  og repræsentanter for sektoren for vedvarende elektricitet, civilsamfundsorganisationer og det videnskabelige samfund
  .

Ændring 309

Ændring 309

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 82 — stk. 3 — litra a

Artikel 82 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | levere input til
  de
  strategiske og teknologiske prioriteter for fællesforetagendet for ren brint som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden eller et tilsvarende dokument og tilhørende detaljerede teknologiske køreplaner under behørig hensyntagen til fremskridt og behov i tilstødende sektorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

levere input til
  de
  strategiske og teknologiske prioriteter for fællesforetagendet for ren brint som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden eller et tilsvarende dokument og tilhørende detaljerede teknologiske køreplaner under behørig hensyntagen til fremskridt og behov i tilstødende sektorer

de

| a) | levere input til
  den
  strategiske
  infrastruktur
  og
  de
  teknologiske prioriteter for fællesforetagendet for ren brint som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden eller et tilsvarende dokument og tilhørende detaljerede teknologiske køreplaner under behørig hensyntagen til fremskridt og behov i tilstødende sektorer
  , hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport |
| --- | --- |

a)

levere input til
  den
  strategiske
  infrastruktur
  og
  de
  teknologiske prioriteter for fællesforetagendet for ren brint som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden eller et tilsvarende dokument og tilhørende detaljerede teknologiske køreplaner under behørig hensyntagen til fremskridt og behov i tilstødende sektorer
  , hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport

den

infrastruktur

de

, hvor det er vanskeligt at opnå reduktioner, herunder nogle industrisektorer, luftfart, søfart og tung transport

Ændring 310

Ændring 310

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 82 — stk. 3 — litra b

Artikel 82 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for ren brint og de tilstødende sektorer eller andre sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for ren brint og de tilstødende sektorer eller andre sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi

| b) | fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for ren brint og de tilstødende sektorer eller andre sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi
  , navnlig under hensyntagen til princippet om energieffektivitet først og integration af energisystemer |
| --- | --- |

b)

fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for ren brint og de tilstødende sektorer eller andre sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi
  , navnlig under hensyntagen til princippet om energieffektivitet først og integration af energisystemer

, navnlig under hensyntagen til princippet om energieffektivitet først og integration af energisystemer

Ændring 311

Ændring 311

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 82 — stk. 3 — litra c

Artikel 82 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | give input til det årlige European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

give input til det årlige European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance.

| c) | give input til det årlige
  partnerskabsforum European Clean Hydrogen og
  European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance. |
| --- | --- |

c)

give input til det årlige
  partnerskabsforum European Clean Hydrogen og
  European Hydrogen Forum, der afholdes af Clean Hydrogen Alliance.

partnerskabsforum European Clean Hydrogen og

Ændring 312

Ændring 312

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 82 a (ny)

Artikel 82 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 82a




  Videnskabeligt rådgivende organ





  1.
     
  Fællesforetagendet for ren brint opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 77 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.






  2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.






  3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for ren brint eller på eget initiativ.






  4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 82a

Videnskabeligt rådgivende organ

1.
     
  Fællesforetagendet for ren brint opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 77 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.

2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.

3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for ren brint eller på eget initiativ.

4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa.

Ændring 313

Ændring 313

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 1 — litra b

Artikel 83 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikre en hurtig overgang til et mere attraktivt, brugervenligt, konkurrencedygtigt, økonomisk overkommeligt, effektivt og bæredygtigt europæisk jernbanesystem, der er integreret i det bredere mobilitetssystem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikre en hurtig overgang til et mere attraktivt, brugervenligt, konkurrencedygtigt, økonomisk overkommeligt, effektivt og bæredygtigt europæisk jernbanesystem, der er integreret i det bredere mobilitetssystem

| b) | sikre en hurtig overgang til et mere
  sikkert,
  attraktivt, brugervenligt, konkurrencedygtigt, økonomisk overkommeligt, effektivt
  , inklusivt, mere digitalt
  og bæredygtigt europæisk jernbanesystem, der er integreret i det bredere mobilitetssystem |
| --- | --- |

b)

sikre en hurtig overgang til et mere
  sikkert,
  attraktivt, brugervenligt, konkurrencedygtigt, økonomisk overkommeligt, effektivt
  , inklusivt, mere digitalt
  og bæredygtigt europæisk jernbanesystem, der er integreret i det bredere mobilitetssystem

sikkert,

, inklusivt, mere digitalt

Ændring 314

Ændring 314

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra a

Artikel 83 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | levere et integreret europæisk jernbanenet gennem design, fjernelse af hindringer for interoperabilitet og tilvejebringelse af løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester, og som giver det bedste svar på passagerernes og virksomhedernes behov og fremskynder udbredelsen af innovative løsninger til støtte for det fælles europæiske jernbaneområde, samtidig med at kapaciteten og pålideligheden øges, og omkostningerne ved jernbanetransport reduceres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

levere et integreret europæisk jernbanenet gennem design, fjernelse af hindringer for interoperabilitet og tilvejebringelse af løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester, og som giver det bedste svar på passagerernes og virksomhedernes behov og fremskynder udbredelsen af innovative løsninger til støtte for det fælles europæiske jernbaneområde, samtidig med at kapaciteten og pålideligheden øges, og omkostningerne ved jernbanetransport reduceres

| a) | levere et integreret europæisk jernbanenet gennem design, fjernelse af hindringer for interoperabilitet og tilvejebringelse af løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester,
  herunder gennemgående billettering,
  og som giver det bedste svar på passagerernes
  , jernbanepersonalets
  og virksomhedernes behov
  og rettigheder
  og fremskynder udbredelsen af innovative løsninger til støtte for det fælles europæiske jernbaneområde, samtidig med at kapaciteten og pålideligheden øges, og omkostningerne ved jernbanetransport reduceres |
| --- | --- |

a)

levere et integreret europæisk jernbanenet gennem design, fjernelse af hindringer for interoperabilitet og tilvejebringelse af løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester,
  herunder gennemgående billettering,
  og som giver det bedste svar på passagerernes
  , jernbanepersonalets
  og virksomhedernes behov
  og rettigheder
  og fremskynder udbredelsen af innovative løsninger til støtte for det fælles europæiske jernbaneområde, samtidig med at kapaciteten og pålideligheden øges, og omkostningerne ved jernbanetransport reduceres

herunder gennemgående billettering,

, jernbanepersonalets

og rettigheder

Ændring 315

Ændring 315

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra c

Artikel 83 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikle et fælles driftskoncept og en funktionel systemarkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyrings-, togkontrol- og signalsystemer gennem sin systemsøjle, herunder automatiseret togdrift, som skal sikre, at forskning og innovation målrettes mod fælles aftalte og delte kundekrav, og at operationelle behov er åbne for udvikling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikle et fælles driftskoncept og en funktionel systemarkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyrings-, togkontrol- og signalsystemer gennem sin systemsøjle, herunder automatiseret togdrift, som skal sikre, at forskning og innovation målrettes mod fælles aftalte og delte kundekrav, og at operationelle behov er åbne for udvikling

| c) | udvikle et fælles driftskoncept og en funktionel systemarkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyrings-, togkontrol- og signalsystemer gennem sin systemsøjle, herunder automatiseret togdrift, som skal sikre, at forskning og innovation målrettes mod fælles aftalte og delte kundekrav, og at operationelle behov er åbne for udvikling
  . Det fælles driftskoncept og den funktionelle arkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyringssystemer skal være interoperable for hele jernbanenettet (TEN-T-hovednettet og det samlede net, hovedlinjer og regionale linjer, der ikke er omfattet af TEN-T) |
| --- | --- |

c)

udvikle et fælles driftskoncept og en funktionel systemarkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyrings-, togkontrol- og signalsystemer gennem sin systemsøjle, herunder automatiseret togdrift, som skal sikre, at forskning og innovation målrettes mod fælles aftalte og delte kundekrav, og at operationelle behov er åbne for udvikling
  . Det fælles driftskoncept og den funktionelle arkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyringssystemer skal være interoperable for hele jernbanenettet (TEN-T-hovednettet og det samlede net, hovedlinjer og regionale linjer, der ikke er omfattet af TEN-T)

. Det fælles driftskoncept og den funktionelle arkitektur for integrerede europæiske jernbanetrafikstyringssystemer skal være interoperable for hele jernbanenettet (TEN-T-hovednettet og det samlede net, hovedlinjer og regionale linjer, der ikke er omfattet af TEN-T)

Ændring 316

Ændring 316

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra e

Artikel 83 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | udvikle demonstrationsprojekter i interesserede medlemsstater, herunder de medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke har oprettet et jernbanesystem på deres område |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

udvikle demonstrationsprojekter i interesserede medlemsstater, herunder de medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke har oprettet et jernbanesystem på deres område

| e) | udvikle demonstrationsprojekter i interesserede medlemsstater, herunder de medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke har oprettet et jernbanesystem på deres område.
  Sådanne projekter, herunder storstilede demonstrationsprojekter, skal dække Unionen så bredt som muligt, gennemsigtigt og på en geografisk diversificeret måde. |
| --- | --- |

e)

udvikle demonstrationsprojekter i interesserede medlemsstater, herunder de medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke har oprettet et jernbanesystem på deres område.
  Sådanne projekter, herunder storstilede demonstrationsprojekter, skal dække Unionen så bredt som muligt, gennemsigtigt og på en geografisk diversificeret måde.

Sådanne projekter, herunder storstilede demonstrationsprojekter, skal dække Unionen så bredt som muligt, gennemsigtigt og på en geografisk diversificeret måde.

Ændring 317

Ændring 317

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra f

Artikel 83 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | bidrage til udviklingen af en stærk og globalt konkurrencedygtig europæisk jernbaneindustri. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

bidrage til udviklingen af en stærk og globalt konkurrencedygtig europæisk jernbaneindustri.

| f) | bidrage til udviklingen af en stærk og globalt konkurrencedygtig europæisk jernbaneindustri
  med dens stærke forsyningskæde og særdeles innovative økosystem, herunder højteknologiske SMV'er
  . |
| --- | --- |

f)

bidrage til udviklingen af en stærk og globalt konkurrencedygtig europæisk jernbaneindustri
  med dens stærke forsyningskæde og særdeles innovative økosystem, herunder højteknologiske SMV'er
  .

med dens stærke forsyningskæde og særdeles innovative økosystem, herunder højteknologiske SMV'er

Ændring 318

Ændring 318

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra f a (nyt)

Artikel 83 — stk. 2 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | bidrage til at fjerne hindringer, der i øjeblikket hæmmer jernbanetransportens fulde integration, særligt med hensyn til personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

bidrage til at fjerne hindringer, der i øjeblikket hæmmer jernbanetransportens fulde integration, særligt med hensyn til personer med handicap.

bidrage til at fjerne hindringer, der i øjeblikket hæmmer jernbanetransportens fulde integration, særligt med hensyn til personer med handicap.

Ændring 319

Ændring 319

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra f b (nyt)

Artikel 83 — stk. 2 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | udvikle næste generation af teknikker til sporkonstruktion, der omfatter alle komponenter fra understøtningskonstruktionen til sporene og overbygningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

udvikle næste generation af teknikker til sporkonstruktion, der omfatter alle komponenter fra understøtningskonstruktionen til sporene og overbygningen.

udvikle næste generation af teknikker til sporkonstruktion, der omfatter alle komponenter fra understøtningskonstruktionen til sporene og overbygningen.

Ændring 320

Ændring 320

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 83 — stk. 2 — litra f c (nyt)

Artikel 83 — stk. 2 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | støtte udviklingen af innovative løsninger, der er gavnlige for togpendlere, herunder personer, der bor i tyndtbefolkede og underbefolkede områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fc)

fc)

støtte udviklingen af innovative løsninger, der er gavnlige for togpendlere, herunder personer, der bor i tyndtbefolkede og underbefolkede områder.

støtte udviklingen af innovative løsninger, der er gavnlige for togpendlere, herunder personer, der bor i tyndtbefolkede og underbefolkede områder.

Ændring 321

Ændring 321

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 84 — stk. 1

Artikel 84 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 5, udarbejder og forelægger fællesforetagendet for Europas jernbaner sammen med Kommissionen den masterplan, der er udarbejdet i samråd med alle relevante interessenter i jernbanesystemet og jernbaneindustrien, og forelægger den til bestyrelsens vedtagelse. | 1.   Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 5, udarbejder og forelægger fællesforetagendet for Europas jernbaner sammen med Kommissionen den masterplan, der er udarbejdet i samråd med alle relevante interessenter i jernbanesystemet og jernbaneindustrien,
  herunder på det lokale, regionale og nationale niveau,
  og forelægger den til bestyrelsens vedtagelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 5, udarbejder og forelægger fællesforetagendet for Europas jernbaner sammen med Kommissionen den masterplan, der er udarbejdet i samråd med alle relevante interessenter i jernbanesystemet og jernbaneindustrien, og forelægger den til bestyrelsens vedtagelse.

1.   Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 5, udarbejder og forelægger fællesforetagendet for Europas jernbaner sammen med Kommissionen den masterplan, der er udarbejdet i samråd med alle relevante interessenter i jernbanesystemet og jernbaneindustrien,
  herunder på det lokale, regionale og nationale niveau,
  og forelægger den til bestyrelsens vedtagelse.

Ændring 322

Ændring 322

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 84 — stk. 5 — litra a — indledning

Artikel 84 — stk. 5 — litra a — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udvikle et systemperspektiv under systemsøjlen, som samler jernbaneindustrien, jernbanedriftsvirksomhederne og andre private og offentlige jernbaneinteressenter, herunder organer, der repræsenterer kunder, f.eks. passager og gods, personale og relevante aktører uden for den traditionelle jernbanesektor. »Systemperspektivet« omfatter: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udvikle et systemperspektiv under systemsøjlen, som samler jernbaneindustrien, jernbanedriftsvirksomhederne og andre private og offentlige jernbaneinteressenter, herunder organer, der repræsenterer kunder, f.eks. passager og gods, personale og relevante aktører uden for den traditionelle jernbanesektor. »Systemperspektivet« omfatter:

| a) | udvikle et
  interoperabelt
  systemperspektiv under systemsøjlen, som samler jernbaneindustrien, jernbanedriftsvirksomhederne og andre private og offentlige jernbaneinteressenter, herunder
  medlemsstaternes repræsentanter og
  organer, der repræsenterer kunder, f.eks. passager og gods, personale og
  andre
  relevante aktører uden for den traditionelle jernbanesektor. »Systemperspektivet« omfatter: |
| --- | --- |

a)

udvikle et
  interoperabelt
  systemperspektiv under systemsøjlen, som samler jernbaneindustrien, jernbanedriftsvirksomhederne og andre private og offentlige jernbaneinteressenter, herunder
  medlemsstaternes repræsentanter og
  organer, der repræsenterer kunder, f.eks. passager og gods, personale og
  andre
  relevante aktører uden for den traditionelle jernbanesektor. »Systemperspektivet« omfatter:

interoperabelt

medlemsstaternes repræsentanter og

andre

Ændring 323

Ændring 323

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 84 — stk. 5 — litra a — nr. iv

Artikel 84 — stk. 5 — litra a — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | sikre, at de nødvendige grænseflader til andre transportformer vurderes og valideres, navnlig for gods- og passagerstrømme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

sikre, at de nødvendige grænseflader til andre transportformer vurderes og valideres, navnlig for gods- og passagerstrømme.

| iv) | sikre, at de nødvendige grænseflader til andre transportformer
  samt til bybanenet og regionale banesystemer
  vurderes og valideres, navnlig for gods- og passagerstrømme. |
| --- | --- |

iv)

sikre, at de nødvendige grænseflader til andre transportformer
  samt til bybanenet og regionale banesystemer
  vurderes og valideres, navnlig for gods- og passagerstrømme.

samt til bybanenet og regionale banesystemer

Ændring 324

Ændring 324

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 85 — stk. 1 — litra b

Artikel 85 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag II, efter meddelelse af deres beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag II, efter meddelelse af deres beslutning om
  betingelsesløst
  at tiltræde fællesforetagendet ved en tilsagnserklæring

betingelsesløst

| b) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag II, efter meddelelse af deres beslutning om at tiltræde fællesforetagendet ved en tilsagnserklæring
  , som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag, der er givet tilsagn om; uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag II, efter meddelelse af deres beslutning om at tiltræde fællesforetagendet ved en tilsagnserklæring
  , som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag, der er givet tilsagn om; uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag, der er givet tilsagn om; uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 325

Ændring 325

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 85 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 85 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Uanset artikel 7, stk. 2, afhænger vurderingen af ansøgninger om medlemskab fra enhver juridisk enhed, der er etableret i et land, som er associeret med Horisont Europa-programmet, af den forholdsmæssige forhøjelse af EU-bidraget fra Horisont Europa-programmet til fællesforetagendet for Europas jernbaner i form af bidrag fra det associerede land til Horisont Europa-programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Uanset artikel 7, stk. 2, afhænger vurderingen af ansøgninger om medlemskab fra enhver juridisk enhed, der er etableret i et land, som er associeret med Horisont Europa-programmet, af den forholdsmæssige forhøjelse af EU-bidraget fra Horisont Europa-programmet til fællesforetagendet for Europas jernbaner i form af bidrag fra det associerede land til Horisont Europa-programmet.

Ændring 326

Ændring 326

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 88 — stk. 1 — litra d

Artikel 88 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | udnyttelse af resultaterne af aktiviteter, der er finansieret under fællesforetagendet Shift2Rail, yderligere undersøgelse, demonstrationsaktiviteter og standardisering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

udnyttelse af resultaterne af aktiviteter, der er finansieret under fællesforetagendet Shift2Rail, yderligere undersøgelse, demonstrationsaktiviteter og standardisering.

| d) | udnyttelse af resultaterne
  og udrulning
  af aktiviteter, der er finansieret under fællesforetagendet Shift2Rail
  , herunder ajourføring af tekniske specifikationer for interoperabilitet
  , yderligere undersøgelse, demonstrationsaktiviteter og standardisering. |
| --- | --- |

d)

udnyttelse af resultaterne
  og udrulning
  af aktiviteter, der er finansieret under fællesforetagendet Shift2Rail
  , herunder ajourføring af tekniske specifikationer for interoperabilitet
  , yderligere undersøgelse, demonstrationsaktiviteter og standardisering.

og udrulning

, herunder ajourføring af tekniske specifikationer for interoperabilitet

Ændring 327

Ændring 327

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 88 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 88 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | europæiske godkendelses- og certificeringsaktiviteter vedrørende Europas jernbaneløsninger fra projekterne under fællesforetagendet for Europas jernbaner eller dets tidligere initiativer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

europæiske godkendelses- og certificeringsaktiviteter vedrørende Europas jernbaneløsninger fra projekterne under fællesforetagendet for Europas jernbaner eller dets tidligere initiativer.

europæiske godkendelses- og certificeringsaktiviteter vedrørende Europas jernbaneløsninger fra projekterne under fællesforetagendet for Europas jernbaner eller dets tidligere initiativer.

Ændring 328

Ændring 328

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 89 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 89 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | det videnskabelige rådgivende organ |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

det videnskabelige rådgivende organ

det videnskabelige rådgivende organ

Ændring 329

Ændring 329

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 89 — stk. 2

Artikel 89 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Fællesforetagendet for Europas jernbaner kan desuden nedsætte en videnskabelig styregruppe eller indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter eller fra fælles videnskabelige rådgivningsorganer. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Fællesforetagendet for Europas jernbaner kan desuden nedsætte en videnskabelig styregruppe eller indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter eller fra fælles videnskabelige rådgivningsorganer.

udgår

udgår

Ændring 330

Ændring 330

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 91 — stk. 2

Artikel 91 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Formanden
  eller
  næstformanden for gruppen af repræsentanter for staterne indbydes til permanent at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. Repræsentanter for Det Europæiske Jernbaneagentur og for det europæiske rådgivningsorgan for jernbaneforskning indbydes til at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. | 2.   Formanden
  og
  næstformanden for gruppen af repræsentanter for staterne indbydes til permanent at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. Repræsentanter for Det Europæiske Jernbaneagentur og for det europæiske rådgivningsorgan for jernbaneforskning indbydes til at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Formanden
  eller
  næstformanden for gruppen af repræsentanter for staterne indbydes til permanent at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. Repræsentanter for Det Europæiske Jernbaneagentur og for det europæiske rådgivningsorgan for jernbaneforskning indbydes til at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret.

2.   Formanden
  og
  næstformanden for gruppen af repræsentanter for staterne indbydes til permanent at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret. Repræsentanter for Det Europæiske Jernbaneagentur og for det europæiske rådgivningsorgan for jernbaneforskning indbydes til at deltage i bestyrelsens møder som observatør og deltager i bestyrelsens forhandlinger, men har ikke stemmeret.

Ændring 331

Ændring 331

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 91 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 91 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, skal Unionen have 50 % af stemmeretten i bestyrelsen, og Unionens stemmeret er udelelig. De resterende stemmerettigheder fordeles mellem andre medlemmer af bestyrelsen proportionalt med bidraget fra de medlemmer, de repræsenterer, til midlerne fra fællesforetagendet for Europas jernbaner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  I overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, skal Unionen have 50 % af stemmeretten i bestyrelsen, og Unionens stemmeret er udelelig. De resterende stemmerettigheder fordeles mellem andre medlemmer af bestyrelsen proportionalt med bidraget fra de medlemmer, de repræsenterer, til midlerne fra fællesforetagendet for Europas jernbaner.

Ændring 332

Ændring 332

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 92 — stk. 1 — litra b

Artikel 92 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | vedtage systemsøjlens arbejdsprogrammer, herunder budgettet, og ændringer heraf baseret på anbefalingerne fra styregruppen for systemsøjlen og den administrerende direktørs forslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

vedtage systemsøjlens arbejdsprogrammer, herunder budgettet, og ændringer heraf baseret på anbefalingerne fra styregruppen for systemsøjlen og den administrerende direktørs forslag.

| b) | vedtage systemsøjlens arbejdsprogrammer, herunder budgettet, og ændringer heraf baseret på anbefalingerne fra styregruppen for systemsøjlen
  og fællesforetagendets rådgivende organer
  og den administrerende direktørs forslag. |
| --- | --- |

b)

vedtage systemsøjlens arbejdsprogrammer, herunder budgettet, og ændringer heraf baseret på anbefalingerne fra styregruppen for systemsøjlen
  og fællesforetagendets rådgivende organer
  og den administrerende direktørs forslag.

og fællesforetagendets rådgivende organer

Ændring 333

Ændring 333

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 93 — stk. 1

Artikel 93 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Styregruppen for systemsøjlen sammensættes af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for jernbane- og mobilitetssektoren og de relevante organisationer, den administrerende direktør for fællesforetagendet for Europas jernbaner og repræsentanter for Den Europæiske Unions Jernbaneagentur. Kommissionen træffer den endelige afgørelse om gruppens sammensætning. Hvis det er begrundet, kan Kommissionen indbyde yderligere relevante eksperter og interessenter til at deltage i denne styregruppes møder. | 1.   Styregruppen for systemsøjlen sammensættes af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for jernbane- og mobilitetssektoren og de relevante organisationer, den administrerende direktør for fællesforetagendet for Europas jernbaner og repræsentanter for Den Europæiske Unions Jernbaneagentur. Kommissionen træffer den endelige afgørelse om gruppens sammensætning
  , idet der også tages behørigt hensyn til kønsmæssig balance og geografisk diversitet
  . Hvis det er begrundet, kan Kommissionen indbyde yderligere relevante eksperter og interessenter til at deltage i denne styregruppes møder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Styregruppen for systemsøjlen sammensættes af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for jernbane- og mobilitetssektoren og de relevante organisationer, den administrerende direktør for fællesforetagendet for Europas jernbaner og repræsentanter for Den Europæiske Unions Jernbaneagentur. Kommissionen træffer den endelige afgørelse om gruppens sammensætning. Hvis det er begrundet, kan Kommissionen indbyde yderligere relevante eksperter og interessenter til at deltage i denne styregruppes møder.

1.   Styregruppen for systemsøjlen sammensættes af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for jernbane- og mobilitetssektoren og de relevante organisationer, den administrerende direktør for fællesforetagendet for Europas jernbaner og repræsentanter for Den Europæiske Unions Jernbaneagentur. Kommissionen træffer den endelige afgørelse om gruppens sammensætning
  , idet der også tages behørigt hensyn til kønsmæssig balance og geografisk diversitet
  . Hvis det er begrundet, kan Kommissionen indbyde yderligere relevante eksperter og interessenter til at deltage i denne styregruppes møder.

Ændring 334

Ændring 334

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 94 — stk. 2

Artikel 94 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Udbredelsesgruppen er åben for alle interessenter som styregruppen for systemsøjlen. Bestyrelsen vælger medlemmerne af udbredelsesgrupperne og fastsætter navnlig gruppens størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse. Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet. Listen over medlemmer offentliggøres på webstedet for fællesforetagendet for Europas jernbaner. | 2.   Udbredelsesgruppen er åben for alle interessenter som styregruppen for systemsøjlen. Bestyrelsen vælger medlemmerne af udbredelsesgrupperne og fastsætter navnlig gruppens størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse. Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet
  , herunder med hensyn til sammenslutninger af slutbrugere og passagerer samt arbejdstagernes repræsentanter
  . Listen over medlemmer offentliggøres på webstedet for fællesforetagendet for Europas jernbaner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Udbredelsesgruppen er åben for alle interessenter som styregruppen for systemsøjlen. Bestyrelsen vælger medlemmerne af udbredelsesgrupperne og fastsætter navnlig gruppens størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse. Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet. Listen over medlemmer offentliggøres på webstedet for fællesforetagendet for Europas jernbaner.

2.   Udbredelsesgruppen er åben for alle interessenter som styregruppen for systemsøjlen. Bestyrelsen vælger medlemmerne af udbredelsesgrupperne og fastsætter navnlig gruppens størrelse og sammensætning samt varigheden af medlemmerne mandater og muligheden for fornyelse. Udbredelsesgruppernes sammensætning sikrer passende tematisk fokus og repræsentativitet
  , herunder med hensyn til sammenslutninger af slutbrugere og passagerer samt arbejdstagernes repræsentanter
  . Listen over medlemmer offentliggøres på webstedet for fællesforetagendet for Europas jernbaner.

Ændring 335

Ændring 335

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 96 a (ny)

Artikel 96 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 96a




  Videnskabeligt rådgivende organ





  1.
     
  Fællesforetagendet for Europas jernbaner opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 89 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.






  2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.






  3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for Europas jernbaner eller på eget initiativ.






  4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 96a

Videnskabeligt rådgivende organ

1.
     
  Fællesforetagendet for Europas jernbaner opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 89 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.

2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.

3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for Europas jernbaner eller på eget initiativ.

4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa.

Ændring 336

Ændring 336

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 97 — stk. 1 — litra a

Artikel 97 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | mindske den socioøkonomiske byrde af smitsomme sygdomme i Afrika syd for Sahara ved at fremme udviklingen og udbredelsen af nye eller forbedrede sundhedsteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

mindske den socioøkonomiske byrde af smitsomme sygdomme i Afrika syd for Sahara ved at fremme udviklingen og udbredelsen af nye eller forbedrede sundhedsteknologier

| a) | mindske den socioøkonomiske byrde af smitsomme sygdomme
  , navnlig fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme,
  i Afrika syd for Sahara ved at fremme udviklingen og udbredelsen af nye eller forbedrede sundhedsteknologier
  , diagnosticering og behandlinger, som er økonomisk overkommelige, tilgængelige og egnede til områder med få ressourcer |
| --- | --- |

a)

mindske den socioøkonomiske byrde af smitsomme sygdomme
  , navnlig fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme,
  i Afrika syd for Sahara ved at fremme udviklingen og udbredelsen af nye eller forbedrede sundhedsteknologier
  , diagnosticering og behandlinger, som er økonomisk overkommelige, tilgængelige og egnede til områder med få ressourcer

, navnlig fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme,

, diagnosticering og behandlinger, som er økonomisk overkommelige, tilgængelige og egnede til områder med få ressourcer

Ændring 337

Ændring 337

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 97 — stk. 2 — litra b

Artikel 97 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | styrke forsknings- og innovationskapaciteten og de nationale sundhedsforskningssystemer i Afrika syd for Sahara med henblik på at bekæmpe smitsomme sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

styrke forsknings- og innovationskapaciteten og de nationale sundhedsforskningssystemer i Afrika syd for Sahara med henblik på at bekæmpe smitsomme sygdomme

| b) | styrke
  og øge
  forsknings- og innovationskapaciteten og de nationale sundhedsforskningssystemer i Afrika syd for Sahara med henblik på at bekæmpe smitsomme sygdomme |
| --- | --- |

b)

styrke
  og øge
  forsknings- og innovationskapaciteten og de nationale sundhedsforskningssystemer i Afrika syd for Sahara med henblik på at bekæmpe smitsomme sygdomme

og øge

Ændring 338

Ændring 338

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 97 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 97 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | øge andelen af projekter med afrikansk lederskab |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

øge andelen af projekter med afrikansk lederskab

øge andelen af projekter med afrikansk lederskab

Ændring 339

Ændring 339

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 98 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 98 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | fremme synergier, samarbejde og fælles aktioner med Den Europæiske Udviklingsfond og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, navnlig med hensyn til kapacitetsopbygning og delt anvendelse af faciliteter og infrastrukturer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

fremme synergier, samarbejde og fælles aktioner med Den Europæiske Udviklingsfond og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, navnlig med hensyn til kapacitetsopbygning og delt anvendelse af faciliteter og infrastrukturer.

fremme synergier, samarbejde og fælles aktioner med Den Europæiske Udviklingsfond og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, navnlig med hensyn til kapacitetsopbygning og delt anvendelse af faciliteter og infrastrukturer.

Ændring 340

Ændring 340

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 99 — stk. 1 — litra b

Artikel 99 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | EDCTP Association, en almennyttig organisation oprettet efter nederlandsk lovgivning efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet Global Health EDCTP3 ved en tilsagnserklæring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

EDCTP Association, en almennyttig organisation oprettet efter nederlandsk lovgivning efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet Global Health EDCTP3 ved en tilsagnserklæring.

| b) | EDCTP Association, en almennyttig organisation oprettet efter nederlandsk lovgivning efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet Global Health EDCTP3 ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret
  . |
| --- | --- |

b)

EDCTP Association, en almennyttig organisation oprettet efter nederlandsk lovgivning efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet Global Health EDCTP3 ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret
  .

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 341

Ændring 341

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 102 — stk. 2 — litra a

Artikel 102 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations konstituerende enheder i overensstemmelse med lignende aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations øvrige konstituerende enheder i overensstemmelse med nationale finansieringsregler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations konstituerende enheder i overensstemmelse med lignende aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations øvrige konstituerende enheder i overensstemmelse med nationale finansieringsregler

| a) | aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations konstituerende enheder i
  klar
  overensstemmelse med lignende
  koordinerede eller samprogrammerede
  aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations øvrige konstituerende enheder i overensstemmelse med nationale finansieringsregler |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations konstituerende enheder i
  klar
  overensstemmelse med lignende
  koordinerede eller samprogrammerede
  aktiviteter, der udføres af EDCTP Associations øvrige konstituerende enheder i overensstemmelse med nationale finansieringsregler

klar

koordinerede eller samprogrammerede

Ændring 342

Ændring 342

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 106 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 106 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Det videnskabelige udvalg skal oprettes i overensstemmelse med artikel 19 og skal bestå af interessenter, som er kønsmæssigt afbalanceret og geografisk og tematisk diversificeret, og skal navnlig sikre inddragelsen af videnskabelig ekspertise fra afrikanske lande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Det videnskabelige udvalg skal oprettes i overensstemmelse med artikel 19 og skal bestå af interessenter, som er kønsmæssigt afbalanceret og geografisk og tematisk diversificeret, og skal navnlig sikre inddragelsen af videnskabelig ekspertise fra afrikanske lande.

Ændring 343

Ændring 343

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 106 — stk. 2 — litra j a (nyt)

Artikel 106 — stk. 2 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | vurdere ansøgninger fra bidragende partnere til fællesforetagendet Global Health og rådgive bestyrelsen om afvisning eller accept af ansøgninger og om omfanget af ethvert muligt samarbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

vurdere ansøgninger fra bidragende partnere til fællesforetagendet Global Health og rådgive bestyrelsen om afvisning eller accept af ansøgninger og om omfanget af ethvert muligt samarbejde.

vurdere ansøgninger fra bidragende partnere til fællesforetagendet Global Health og rådgive bestyrelsen om afvisning eller accept af ansøgninger og om omfanget af ethvert muligt samarbejde.

Ændring 344

Ændring 344

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 107 — stk. - 1 (nyt)

Artikel 107 — stk. - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1. | Interessentgruppen skal bestå af interessenter, der er kønsmæssigt afbalanceret og geografisk og tematisk diversificeret, omfattende navnlig afrikansk ekspertise, og skal tilstræbe at fremme medlemskab og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet, især NGO'er, der arbejder med samfund, som er hårdest ramt af fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1.

-1.

Interessentgruppen skal bestå af interessenter, der er kønsmæssigt afbalanceret og geografisk og tematisk diversificeret, omfattende navnlig afrikansk ekspertise, og skal tilstræbe at fremme medlemskab og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet, især NGO'er, der arbejder med samfund, som er hårdest ramt af fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme.

Ændring 345

Ændring 345

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 107 — stk. 1 — indledning

Artikel 107 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 21, varetager interessentgruppen følgende opgaver: | 2.
     Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 21, varetager interessentgruppen følgende opgaver: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 21, varetager interessentgruppen følgende opgaver:

2.
     Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 21, varetager interessentgruppen følgende opgaver:

Ændring 346

Ændring 346

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 111

Artikel 111

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | Samarbejde med
  det afrikanske lægemiddelagentur og
  Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
  og relevante afrikanske agenturer og organisationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Samarbejde med
  det afrikanske lægemiddelagentur og
  Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
  og relevante afrikanske agenturer og organisationer

det afrikanske lægemiddelagentur og

og relevante afrikanske agenturer og organisationer

Ændring 347

Ændring 347

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 111 — stk. 1

Artikel 111 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 sikrer et tæt samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme. | Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 sikrer et tæt samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
  samt med relevante afrikanske agenturer og organisationer, herunder afrikanske centre for sygdomskontrol og -forebyggelse, Den Afrikanske Unions regionale økonomiske fællesskaber, AUDA-NEPAD og det afrikanske videnskabsakademi
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 sikrer et tæt samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme.

Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 sikrer et tæt samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
  samt med relevante afrikanske agenturer og organisationer, herunder afrikanske centre for sygdomskontrol og -forebyggelse, Den Afrikanske Unions regionale økonomiske fællesskaber, AUDA-NEPAD og det afrikanske videnskabsakademi
  .

samt med relevante afrikanske agenturer og organisationer, herunder afrikanske centre for sygdomskontrol og -forebyggelse, Den Afrikanske Unions regionale økonomiske fællesskaber, AUDA-NEPAD og det afrikanske videnskabsakademi

Ændring 348

Ændring 348

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 112 — stk. 1

Artikel 112 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet Global Health EDCTP3, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige
  og
  til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet,
  hvor det er relevant
  , yderligere udnyttelsesforpligtelser, der finder anvendelse på specifikke indirekte aktioner. | Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet Global Health EDCTP3, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige, til rådighed
  og økonomisk overkommelige
  for
  sårbare befolkningsgrupper og
  offentligheden
  generelt
  ,
  navnlig i områder med begrænsede ressourcer
  på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet yderligere udnyttelsesforpligtelser, der finder anvendelse på specifikke indirekte aktioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet Global Health EDCTP3, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige
  og
  til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet,
  hvor det er relevant
  , yderligere udnyttelsesforpligtelser, der finder anvendelse på specifikke indirekte aktioner.

og

hvor det er relevant

Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet Global Health EDCTP3, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige, til rådighed
  og økonomisk overkommelige
  for
  sårbare befolkningsgrupper og
  offentligheden
  generelt
  ,
  navnlig i områder med begrænsede ressourcer
  på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet yderligere udnyttelsesforpligtelser, der finder anvendelse på specifikke indirekte aktioner.

og økonomisk overkommelige

sårbare befolkningsgrupper og

generelt

navnlig i områder med begrænsede ressourcer

Ændring 349

Ændring 349

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 1 — litra b

Artikel 113 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremme udviklingen af sikre, effektive, menneskecentrerede og omkostningseffektive innovationer, der modsvarer strategiske uopfyldte folkesundhedsbehov, ved i mindst fem eksempler at vise muligheden for at integrere sundhedsprodukter eller -tjenester med dokumenteret egnethed til at blive udbredt i sundhedssystemerne. De tilknyttede projekter bør omhandle forebyggelse, diagnosticering, behandling og/eller håndtering af sygdomme, der påvirker Unionens befolkning, herunder
  bidrag til
  Europas kræfthandlingsplan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremme udviklingen af sikre, effektive, menneskecentrerede og omkostningseffektive innovationer, der modsvarer strategiske uopfyldte folkesundhedsbehov, ved i mindst fem eksempler at vise muligheden for at integrere sundhedsprodukter eller -tjenester med dokumenteret egnethed til at blive udbredt i sundhedssystemerne. De tilknyttede projekter bør omhandle forebyggelse, diagnosticering, behandling og/eller håndtering af sygdomme, der påvirker Unionens befolkning, herunder
  bidrag til
  Europas kræfthandlingsplan

bidrag til

| b) | fremme udviklingen af sikre, effektive, menneskecentrerede
  , økonomisk overkommelige for patienter og sundhedssystemer
  og omkostningseffektive innovationer
  , produkter og behandlinger
  , der modsvarer strategiske uopfyldte folkesundhedsbehov, ved i mindst fem eksempler at vise muligheden for at integrere sundhedsprodukter eller -tjenester med dokumenteret egnethed til at blive udbredt i sundhedssystemerne. De tilknyttede projekter bør omhandle
  overvågning,
  forebyggelse, diagnosticering, behandling og/eller håndtering af sygdomme, der påvirker Unionens befolkning, herunder
  kampen mod kræft i synergi med
  Europas kræfthandlingsplan,
  og støtte oprettelsen af Det Europæiske Kræftinstitut og den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens |
| --- | --- |

b)

fremme udviklingen af sikre, effektive, menneskecentrerede
  , økonomisk overkommelige for patienter og sundhedssystemer
  og omkostningseffektive innovationer
  , produkter og behandlinger
  , der modsvarer strategiske uopfyldte folkesundhedsbehov, ved i mindst fem eksempler at vise muligheden for at integrere sundhedsprodukter eller -tjenester med dokumenteret egnethed til at blive udbredt i sundhedssystemerne. De tilknyttede projekter bør omhandle
  overvågning,
  forebyggelse, diagnosticering, behandling og/eller håndtering af sygdomme, der påvirker Unionens befolkning, herunder
  kampen mod kræft i synergi med
  Europas kræfthandlingsplan,
  og støtte oprettelsen af Det Europæiske Kræftinstitut og den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens

, økonomisk overkommelige for patienter og sundhedssystemer

, produkter og behandlinger

overvågning,

kampen mod kræft i synergi med

og støtte oprettelsen af Det Europæiske Kræftinstitut og den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens

Ændring 350

Ændring 350

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 1 — litra c

Artikel 113 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fremme tværsektoriel innovation på sundhedsområdet for en globalt konkurrencedygtig europæisk sundhedsindustri og bidrage til at opfylde målsætningerne i den nye industristrategi for Europa og lægemiddelstrategien for Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

fremme tværsektoriel innovation på sundhedsområdet for en globalt konkurrencedygtig europæisk sundhedsindustri og bidrage til at opfylde målsætningerne i den nye industristrategi for Europa og lægemiddelstrategien for Europa.

| c) | fremme tværsektoriel innovation på sundhedsområdet for en globalt konkurrencedygtig europæisk sundhedsindustri og bidrage til at opfylde målsætningerne i den nye industristrategi for Europa
  , herunder opdateringen af den,
  og lægemiddelstrategien for Europa. |
| --- | --- |

c)

fremme tværsektoriel innovation på sundhedsområdet for en globalt konkurrencedygtig europæisk sundhedsindustri og bidrage til at opfylde målsætningerne i den nye industristrategi for Europa
  , herunder opdateringen af den,
  og lægemiddelstrategien for Europa.

, herunder opdateringen af den,

Ændring 351

Ændring 351

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 2 — litra a

Artikel 113 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bidrage til en bedre forståelse af determinanterne for sundhed og prioriterede sygdomsområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bidrage til en bedre forståelse af determinanterne for sundhed og prioriterede sygdomsområder

| a) | bidrage til en bedre forståelse af determinanterne for sundhed
  , uopfyldte behov for lægebehandling, kriseberedskab, smitsomme og sjældne sygdomme, herunder socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, der påvirker en persons sundhedstilstand,
  og prioriterede sygdomsområder |
| --- | --- |

a)

bidrage til en bedre forståelse af determinanterne for sundhed
  , uopfyldte behov for lægebehandling, kriseberedskab, smitsomme og sjældne sygdomme, herunder socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, der påvirker en persons sundhedstilstand,
  og prioriterede sygdomsområder

, uopfyldte behov for lægebehandling, kriseberedskab, smitsomme og sjældne sygdomme, herunder socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, der påvirker en persons sundhedstilstand,

Ændring 352

Ændring 352

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 2 — litra b

Artikel 113 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | integrere fragmenterede sundhedsforsknings- og innovationsbestræbelser ved at samle sektorer inden for sundhedsindustrien og andre interessenter, fokusere på uopfyldte folkesundhedsbehov, muliggøre udviklingen af værktøjer, data, platforme, teknologier og processer til bedre forudsigelse, forebyggelse, indgreb, diagnosticering, behandling og håndtering af sygdomme og opfylde slutbrugernes behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

integrere fragmenterede sundhedsforsknings- og innovationsbestræbelser ved at samle sektorer inden for sundhedsindustrien og andre interessenter, fokusere på uopfyldte folkesundhedsbehov, muliggøre udviklingen af værktøjer, data, platforme, teknologier og processer til bedre forudsigelse, forebyggelse, indgreb, diagnosticering, behandling og håndtering af sygdomme og opfylde slutbrugernes behov

| b) | integrere fragmenterede sundhedsforsknings- og innovationsbestræbelser ved at samle sektorer inden for sundhedsindustrien og andre interessenter, fokusere på uopfyldte folkesundhedsbehov, muliggøre udviklingen af værktøjer, data, platforme, teknologier og processer til bedre forudsigelse, forebyggelse, indgreb, diagnosticering, behandling og håndtering af sygdomme og opfylde
  patienternes og
  slutbrugernes behov
  og overvinde markedssvigt i forbindelse med uopfyldte behov for lægebehandling |
| --- | --- |

b)

integrere fragmenterede sundhedsforsknings- og innovationsbestræbelser ved at samle sektorer inden for sundhedsindustrien og andre interessenter, fokusere på uopfyldte folkesundhedsbehov, muliggøre udviklingen af værktøjer, data, platforme, teknologier og processer til bedre forudsigelse, forebyggelse, indgreb, diagnosticering, behandling og håndtering af sygdomme og opfylde
  patienternes og
  slutbrugernes behov
  og overvinde markedssvigt i forbindelse med uopfyldte behov for lægebehandling

patienternes og

og overvinde markedssvigt i forbindelse med uopfyldte behov for lægebehandling

Ændring 353

Ændring 353

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 2 — litra d

Artikel 113 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | udnytte det fulde potentiale ved digitalisering og dataudveksling inden for sundhedspleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

udnytte det fulde potentiale ved digitalisering og dataudveksling inden for sundhedspleje

| d) | udnytte det fulde potentiale ved digitalisering og dataudveksling inden for sundhedspleje
  ved at anvende synergier med initiativer som f.eks. det europæiske sundhedsdataområde, samtidig med at principperne om databeskyttelse respekteres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725

   (1a) |
| --- | --- |

d)

udnytte det fulde potentiale ved digitalisering og dataudveksling inden for sundhedspleje
  ved at anvende synergier med initiativer som f.eks. det europæiske sundhedsdataområde, samtidig med at principperne om databeskyttelse respekteres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725

   (1a)

ved at anvende synergier med initiativer som f.eks. det europæiske sundhedsdataområde, samtidig med at principperne om databeskyttelse respekteres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725

1a

Ændring 354

Ændring 354

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Artikel 113 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | styrke den europæiske forskning i sjældne sygdomme og udvikle synergier med andre initiativer på området. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

styrke den europæiske forskning i sjældne sygdomme og udvikle synergier med andre initiativer på området.

styrke den europæiske forskning i sjældne sygdomme og udvikle synergier med andre initiativer på området.

Ændring 355

Ændring 355

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra a

Artikel 114 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremme et tæt og langsigtet samarbejde mellem Unionen, andre medlemmer, bidragydende partnere og andre interessenter, der er involveret i sundhedspleje, f.eks. andre relevante industrier, sundhedsmyndigheder (f.eks. tilsynsmyndigheder, organer til vurdering af sundhedsteknologi og betalere), patientorganisationer, sundhedspersonale og -leverandører samt den akademiske verden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremme et tæt og langsigtet samarbejde mellem Unionen, andre medlemmer, bidragydende partnere og andre interessenter, der er involveret i sundhedspleje, f.eks. andre relevante industrier, sundhedsmyndigheder (f.eks. tilsynsmyndigheder, organer til vurdering af sundhedsteknologi og betalere), patientorganisationer, sundhedspersonale og -leverandører samt den akademiske verden

| a) | fremme et tæt og langsigtet samarbejde mellem Unionen, andre medlemmer, bidragydende partnere og andre interessenter, der er involveret i sundhedspleje, f.eks. andre relevante industrier, sundhedsmyndigheder (f.eks. tilsynsmyndigheder, organer til vurdering af sundhedsteknologi og betalere), patientorganisationer, sundhedspersonale og -leverandører samt den akademiske verden
  og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

a)

fremme et tæt og langsigtet samarbejde mellem Unionen, andre medlemmer, bidragydende partnere og andre interessenter, der er involveret i sundhedspleje, f.eks. andre relevante industrier, sundhedsmyndigheder (f.eks. tilsynsmyndigheder, organer til vurdering af sundhedsteknologi og betalere), patientorganisationer, sundhedspersonale og -leverandører samt den akademiske verden
  og civilsamfundsorganisationer

og civilsamfundsorganisationer

Ændring 356

Ændring 356

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra c

Artikel 114 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | sikre, at alle interessenter har mulighed for at foreslå til fremtidige indkaldelser af forslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

sikre, at alle interessenter har mulighed for at foreslå til fremtidige indkaldelser af forslag

| c) | sikre, at alle interessenter har mulighed for at foreslå til fremtidige indkaldelser af forslag
  på grundlag af regelmæssige åbne høringer og afholdelse af et årligt møde i et interessentforum |
| --- | --- |

c)

sikre, at alle interessenter har mulighed for at foreslå til fremtidige indkaldelser af forslag
  på grundlag af regelmæssige åbne høringer og afholdelse af et årligt møde i et interessentforum

på grundlag af regelmæssige åbne høringer og afholdelse af et årligt møde i et interessentforum

Ændring 357

Ændring 357

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 114 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | sikre, at støtteberettigede forpligter sig til principperne om adgang, effektivitet, overkommelige priser og tilgængelighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

sikre, at støtteberettigede forpligter sig til principperne om adgang, effektivitet, overkommelige priser og tilgængelighed

sikre, at støtteberettigede forpligter sig til principperne om adgang, effektivitet, overkommelige priser og tilgængelighed

Ændring 358

Ændring 358

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra d

Artikel 114 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | jævnligt gennemgå og foretage eventuelle nødvendige tilpasninger af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed i lyset af den videnskabelige udvikling, der finder sted i løbet af dets gennemførelse, eller nye folkesundhedsbehov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

jævnligt gennemgå og foretage eventuelle nødvendige tilpasninger af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed i lyset af den videnskabelige udvikling, der finder sted i løbet af dets gennemførelse, eller nye folkesundhedsbehov

| d) | jævnligt gennemgå og foretage eventuelle nødvendige tilpasninger af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed i lyset af den videnskabelige udvikling, der finder sted i løbet af dets gennemførelse, eller nye folkesundhedsbehov
  og krisesituationer i samarbejde med sundhedspersonale og patientforeninger samt med innovationspanelet |
| --- | --- |

d)

jævnligt gennemgå og foretage eventuelle nødvendige tilpasninger af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed i lyset af den videnskabelige udvikling, der finder sted i løbet af dets gennemførelse, eller nye folkesundhedsbehov
  og krisesituationer i samarbejde med sundhedspersonale og patientforeninger samt med innovationspanelet

og krisesituationer i samarbejde med sundhedspersonale og patientforeninger samt med innovationspanelet

Ændring 359

Ændring 359

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra e

Artikel 114 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | offentliggøre oplysninger om projekterne, herunder deltagende enheder, og om størrelsen af bidraget fra fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og de forpligtede bidrag i naturalier for hver deltager |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

offentliggøre oplysninger om projekterne, herunder deltagende enheder, og om størrelsen af bidraget fra fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og de forpligtede bidrag i naturalier for hver deltager

| e) | offentliggøre
  på en rettidig måde
  oplysninger om projekterne, herunder deltagende enheder, og om størrelsen af bidraget fra fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og de forpligtede bidrag i naturalier for hver deltager |
| --- | --- |

e)

offentliggøre
  på en rettidig måde
  oplysninger om projekterne, herunder deltagende enheder, og om størrelsen af bidraget fra fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og de forpligtede bidrag i naturalier for hver deltager

på en rettidig måde

Ændring 360

Ændring 360

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 114 — stk. 1 — litra f

Artikel 114 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | tilrettelægge regelmæssig kommunikation, herunder mindst ét årligt møde med interessegrupper og dets interessenter for at sikre åbenhed og gennemsigtighed i de forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

tilrettelægge regelmæssig kommunikation, herunder mindst ét årligt møde med interessegrupper og dets interessenter for at sikre åbenhed og gennemsigtighed i de forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed

| f) | tilrettelægge regelmæssig kommunikation, herunder mindst ét årligt møde med interessegrupper og dets interessenter for at sikre
  inklusion,
  åbenhed og gennemsigtighed i de forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed |
| --- | --- |

f)

tilrettelægge regelmæssig kommunikation, herunder mindst ét årligt møde med interessegrupper og dets interessenter for at sikre
  inklusion,
  åbenhed og gennemsigtighed i de forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed

inklusion,

Ændring 361

Ændring 361

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 115 — stk. 1 — litra b

Artikel 115 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry (COCIR), Den Europæiske Sammenslutning af Farmaceutindustriforeninger, EuropaBio, MedTech Europe og VaccinesEurope efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry (COCIR), Den Europæiske Sammenslutning af Farmaceutindustriforeninger, EuropaBio, MedTech Europe og VaccinesEurope efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed ved en tilsagnserklæring

| b) | European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry (COCIR), Den Europæiske Sammenslutning af Farmaceutindustriforeninger, EuropaBio, MedTech Europe og VaccinesEurope efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry (COCIR), Den Europæiske Sammenslutning af Farmaceutindustriforeninger, EuropaBio, MedTech Europe og VaccinesEurope efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 362

Ændring 362

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 117 — stk. 5

Artikel 117 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Omkostninger, der afholdes i forbindelse med indirekte aktioner i andre tredjelande end lande, der er associeret med Horisont Europa, skal begrundes og være relevante for de målsætninger, der er fastsat i artikel 113. De må ikke overstige 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger ydet af andre medlemmer end Unionen og af bidragydende partnere på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed. Omkostninger, der overstiger 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed, betragtes ikke som bidrag i naturalier til driftsomkostninger. | 5.   Omkostninger, der afholdes i forbindelse med indirekte aktioner i andre tredjelande end lande, der er associeret med Horisont Europa, skal begrundes og være relevante for de målsætninger, der er fastsat i artikel 113
  , og skal have positive eksternaliteter for Unionen
  . De må ikke overstige 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger ydet af andre medlemmer end Unionen og af bidragydende partnere på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed. Omkostninger, der overstiger 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed, betragtes ikke som bidrag i naturalier til driftsomkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Omkostninger, der afholdes i forbindelse med indirekte aktioner i andre tredjelande end lande, der er associeret med Horisont Europa, skal begrundes og være relevante for de målsætninger, der er fastsat i artikel 113. De må ikke overstige 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger ydet af andre medlemmer end Unionen og af bidragydende partnere på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed. Omkostninger, der overstiger 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed, betragtes ikke som bidrag i naturalier til driftsomkostninger.

5.   Omkostninger, der afholdes i forbindelse med indirekte aktioner i andre tredjelande end lande, der er associeret med Horisont Europa, skal begrundes og være relevante for de målsætninger, der er fastsat i artikel 113
  , og skal have positive eksternaliteter for Unionen
  . De må ikke overstige 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger ydet af andre medlemmer end Unionen og af bidragydende partnere på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed. Omkostninger, der overstiger 20 % af bidragene i naturalier til driftsomkostninger på niveauet for programmet for initiativet om innovativ sundhed, betragtes ikke som bidrag i naturalier til driftsomkostninger.

Ændring 363

Ændring 363

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 118 — stk. 2

Artikel 118 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis det er relevant, skal projektforslagene indeholde en plan
  for
  deres tilknyttede yderligere aktiviteter. Omkostninger i forbindelse med sådanne projektspecifikke yderligere aktiviteter skal afholdes mellem datoen for indsendelse af forslaget og op til
  to
  år efter slutdatoen for den indirekte aktion. | 2.   Hvis det er relevant, skal projektforslagene indeholde en plan
  , der kvantificerer
  deres tilknyttede yderligere aktiviteter. Omkostninger i forbindelse med sådanne projektspecifikke yderligere aktiviteter skal afholdes mellem datoen for indsendelse af forslaget og op til
  tre
  år efter slutdatoen for den indirekte aktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis det er relevant, skal projektforslagene indeholde en plan
  for
  deres tilknyttede yderligere aktiviteter. Omkostninger i forbindelse med sådanne projektspecifikke yderligere aktiviteter skal afholdes mellem datoen for indsendelse af forslaget og op til
  to
  år efter slutdatoen for den indirekte aktion.

2.   Hvis det er relevant, skal projektforslagene indeholde en plan
  , der kvantificerer
  deres tilknyttede yderligere aktiviteter. Omkostninger i forbindelse med sådanne projektspecifikke yderligere aktiviteter skal afholdes mellem datoen for indsendelse af forslaget og op til
  tre
  år efter slutdatoen for den indirekte aktion.

Ændring 364

Ændring 364

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 119 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 119 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | det uafhængige videnskabelige rådgivende organ |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

Ændring 365

Ændring 365

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 1

Artikel 122 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Innovationspanelet
  rådgiver
  bestyrelsen om spørgsmål, der er relevante for forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  i medfør af artikel 19
  . | 1.   
  På grundlag af udtalelser fra det videnskabelige rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 kan
  innovationspanelet
  yderligere rådgive
  bestyrelsen om spørgsmål, der er relevante for forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  , og andre strategiske spørgsmål
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Innovationspanelet
  rådgiver
  bestyrelsen om spørgsmål, der er relevante for forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  i medfør af artikel 19
  .

1.   
  På grundlag af udtalelser fra det videnskabelige rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 kan
  innovationspanelet
  yderligere rådgive
  bestyrelsen om spørgsmål, der er relevante for forsknings- og innovationsaktiviteterne i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  , og andre strategiske spørgsmål
  .

Ændring 366

Ændring 366

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 2 — indledning

Artikel 122 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Innovationspanelet består af følgende
  faste panelmedlemmer
  : | 2.   Innovationspanelet består af følgende
  medlemmer
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Innovationspanelet består af følgende
  faste panelmedlemmer
  :

2.   Innovationspanelet består af følgende
  medlemmer
  :

Ændring 367

Ændring 367

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 2 — litra d

Artikel 122 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | to
  repræsentanter for forskersamfundet
  udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

to
  repræsentanter for forskersamfundet
  udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4

to

udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4

| d) | fire
  repræsentanter for forskersamfundet |
| --- | --- |

d)

fire
  repræsentanter for forskersamfundet

fire

Ændring 368

Ændring 368

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 2 — litra e

Artikel 122 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | op til
  seks
  faste panelmedlemmer udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4
  ,
  hvor der navnlig er passende repræsentation af
  interessenter, der er involveret i sundhedspleje, herunder den offentlige sektor, patienter og slutbrugere generelt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

op til
  seks
  faste panelmedlemmer udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4
  ,
  hvor der navnlig er passende repræsentation af
  interessenter, der er involveret i sundhedspleje, herunder den offentlige sektor, patienter og slutbrugere generelt

op til

faste panelmedlemmer udpeget af bestyrelsen efter en åben udvælgelsesproces i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4

hvor der navnlig er passende repræsentation af

| e) | seks
  repræsentanter for
  interessenter, der er involveret i sundhedspleje, herunder især den offentlige sektor, patienter og slutbrugere generelt,
  udpeget af bestyrelsen efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesproces
  i
  overensstemmelse med artikel 19, stk. 2 og stk. 4 |
| --- | --- |

e)

seks
  repræsentanter for
  interessenter, der er involveret i sundhedspleje, herunder især den offentlige sektor, patienter og slutbrugere generelt,
  udpeget af bestyrelsen efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesproces
  i
  overensstemmelse med artikel 19, stk. 2 og stk. 4

repræsentanter for

udpeget af bestyrelsen efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesproces

overensstemmelse med artikel 19, stk. 2 og stk. 4

Ændring 369

Ændring 369

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 122 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,
  kan om nødvendigt udpege ad hoc-panelmedlemmer ved drøftelse af specifikke emner. De kan i fællesskab udpege højst seks ad hoc-panelmedlemmer til hvert møde. | Medlemmerne af
  innovationspanelet
  kan om nødvendigt udpege ad hoc-panelmedlemmer ved drøftelse af specifikke emner. De kan i fællesskab udpege højst seks ad hoc-panelmedlemmer til hvert møde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,
  kan om nødvendigt udpege ad hoc-panelmedlemmer ved drøftelse af specifikke emner. De kan i fællesskab udpege højst seks ad hoc-panelmedlemmer til hvert møde.

De panelmedlemmer, der repræsenterer

fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,

Medlemmerne af
  innovationspanelet
  kan om nødvendigt udpege ad hoc-panelmedlemmer ved drøftelse af specifikke emner. De kan i fællesskab udpege højst seks ad hoc-panelmedlemmer til hvert møde.

innovationspanelet

Ændring 370

Ændring 370

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 122 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,
  udpeger ad hoc-panelmedlemmer ved konsensus for en fast periode. De meddeler deres afgørelser til programkontoret og de øvrige faste panelmedlemmer. | Medlemmerne af
  innovationspanelet
  udpeger ad hoc-panelmedlemmer ved konsensus for en fast periode. De meddeler deres afgørelser til programkontoret og de øvrige faste panelmedlemmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,
  udpeger ad hoc-panelmedlemmer ved konsensus for en fast periode. De meddeler deres afgørelser til programkontoret og de øvrige faste panelmedlemmer.

De panelmedlemmer, der repræsenterer

fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed,

Medlemmerne af
  innovationspanelet
  udpeger ad hoc-panelmedlemmer ved konsensus for en fast periode. De meddeler deres afgørelser til programkontoret og de øvrige faste panelmedlemmer.

innovationspanelet

Ændring 371

Ændring 371

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 122 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innovationspanelet bistås af det uafhængige videnskabelige rådgivende organ, navnlig med hensyn til rådgivning om videnskabelige, strategiske og teknologiske prioriteter i forbindelse med fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Innovationspanelet bistås af det uafhængige videnskabelige rådgivende organ, navnlig med hensyn til rådgivning om videnskabelige, strategiske og teknologiske prioriteter i forbindelse med fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed.

Ændring 372

Ændring 372

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 4 — litra a

Artikel 122 — stk. 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | videnskabelige prioriteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

videnskabelige prioriteter

| a) | videnskabelige prioriteter
  baseret på rådgivning fra det uafhængige videnskabelige rådgivende organ |
| --- | --- |

a)

videnskabelige prioriteter
  baseret på rådgivning fra det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

baseret på rådgivning fra det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

Ændring 373

Ændring 373

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 4 — litra e

Artikel 122 — stk. 4 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | udvikling af synergier med andre aktiviteter under Horisont Europa, herunder andre europæiske partnerskaber, samt andre EU-finansieringsprogrammer og nationale finansieringsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

udvikling af synergier med andre aktiviteter under Horisont Europa, herunder andre europæiske partnerskaber, samt andre EU-finansieringsprogrammer og nationale finansieringsprogrammer.

| e) | udvikling af synergier med andre aktiviteter under Horisont Europa, herunder andre europæiske partnerskaber
  og missioner, navnlig med fællesforetagendet Global Health
  , samt andre EU-finansieringsprogrammer og nationale finansieringsprogrammer. |
| --- | --- |

e)

udvikling af synergier med andre aktiviteter under Horisont Europa, herunder andre europæiske partnerskaber
  og missioner, navnlig med fællesforetagendet Global Health
  , samt andre EU-finansieringsprogrammer og nationale finansieringsprogrammer.

og missioner, navnlig med fællesforetagendet Global Health

Ændring 374

Ændring 374

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 4 — litra e a (nyt)

Artikel 122 — stk. 4 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | samfundsmæssig udbredelse, tilgængelighed og økonomisk overkommelighed af projektresultater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

samfundsmæssig udbredelse, tilgængelighed og økonomisk overkommelighed af projektresultater

samfundsmæssig udbredelse, tilgængelighed og økonomisk overkommelighed af projektresultater

Ændring 375

Ændring 375

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 5

Artikel 122 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Innovationspanelet ledes af den administrerende direktør
  . I behørigt begrundede tilfælde kan
  den administrerende direktør udpege en ledende medarbejder fra programkontoret for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  til at lede innovationspanelet på dennes vegne. | 5.   
  De permanente repræsentanter for innovationspanelet vælger en formand blandt sine medlemmer i overensstemmelse med artikel 19, stk. 5
  . I behørigt begrundede tilfælde kan
  formanden for innovationspanelet ekstraordinært udpege et andet medlem af innovationspanelet blandt dem, der repræsenterer forskersamfundet,
  til at lede innovationspanelet på dennes vegne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Innovationspanelet ledes af den administrerende direktør
  . I behørigt begrundede tilfælde kan
  den administrerende direktør udpege en ledende medarbejder fra programkontoret for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  til at lede innovationspanelet på dennes vegne.

5.   
  De permanente repræsentanter for innovationspanelet vælger en formand blandt sine medlemmer i overensstemmelse med artikel 19, stk. 5
  . I behørigt begrundede tilfælde kan
  formanden for innovationspanelet ekstraordinært udpege et andet medlem af innovationspanelet blandt dem, der repræsenterer forskersamfundet,
  til at lede innovationspanelet på dennes vegne.

Ændring 376

Ændring 376

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 6

Artikel 122 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Som en del af rapporten omhandlet i artikel 19, stk. 8, vedtager
  de panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  forslag vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i stk. 4, ved konsensus efter drøftelser
  med alle de panelmedlemmer, der er til stede
  på mødet. Hvis der ikke opnås konsensus, meddeler formanden situationen til bestyrelsen. Hvert
  panelmedlem
  kan give udtryk for en afvigende holdning i rapporten. | 6.   Som en del af rapporten omhandlet i artikel 19, stk. 8, vedtager medlemmerne af
  innovationspanelet
  forslag vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i stk. 4, ved konsensus efter drøftelser på mødet. Hvis der ikke opnås konsensus, meddeler formanden situationen til bestyrelsen. Hvert
  medlem af innovationspanelet
  kan give udtryk for en afvigende holdning i rapporten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Som en del af rapporten omhandlet i artikel 19, stk. 8, vedtager
  de panelmedlemmer, der repræsenterer
  medlemmerne af
  fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed
  forslag vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i stk. 4, ved konsensus efter drøftelser
  med alle de panelmedlemmer, der er til stede
  på mødet. Hvis der ikke opnås konsensus, meddeler formanden situationen til bestyrelsen. Hvert
  panelmedlem
  kan give udtryk for en afvigende holdning i rapporten.

6.   Som en del af rapporten omhandlet i artikel 19, stk. 8, vedtager medlemmerne af
  innovationspanelet
  forslag vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i stk. 4, ved konsensus efter drøftelser på mødet. Hvis der ikke opnås konsensus, meddeler formanden situationen til bestyrelsen. Hvert
  medlem af innovationspanelet
  kan give udtryk for en afvigende holdning i rapporten.

Ændring 377

Ændring 377

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 7

Artikel 122 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Innovationspanelet afholder ordinære møder mindst to gange om året. Det kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra de panelmedlemmer, der repræsenterer Kommissionen, eller
  et flertal
  af
  de panelmedlemmer
  , der repræsenterer de andre medlemmer end Unionen. | 7.   Innovationspanelet afholder ordinære møder mindst to gange om året. Det kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra de panelmedlemmer, der repræsenterer Kommissionen, eller
  mindst en fjerdedel
  af
  dets medlemmer
  , der repræsenterer de andre medlemmer end Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Innovationspanelet afholder ordinære møder mindst to gange om året. Det kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra de panelmedlemmer, der repræsenterer Kommissionen, eller
  et flertal
  af
  de panelmedlemmer
  , der repræsenterer de andre medlemmer end Unionen.

7.   Innovationspanelet afholder ordinære møder mindst to gange om året. Det kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra de panelmedlemmer, der repræsenterer Kommissionen, eller
  mindst en fjerdedel
  af
  dets medlemmer
  , der repræsenterer de andre medlemmer end Unionen.

Ændring 378

Ændring 378

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 8

Artikel 122 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   
  Innovationspanelets panelmedlemmer
  udveksler alle relevante oplysninger og drøfter deres idéer forud for møderne i en hensigtsmæssig form. De koordinerer deres aktiviteter med andre rådgivende grupper, for så vidt det er relevant. | 8.   
  Medlemmerne af innovationspanelet
  udveksler alle relevante oplysninger og drøfter deres idéer forud for møderne i en hensigtsmæssig form. De koordinerer deres aktiviteter med andre rådgivende grupper, for så vidt det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   
  Innovationspanelets panelmedlemmer
  udveksler alle relevante oplysninger og drøfter deres idéer forud for møderne i en hensigtsmæssig form. De koordinerer deres aktiviteter med andre rådgivende grupper, for så vidt det er relevant.

8.   
  Medlemmerne af innovationspanelet
  udveksler alle relevante oplysninger og drøfter deres idéer forud for møderne i en hensigtsmæssig form. De koordinerer deres aktiviteter med andre rådgivende grupper, for så vidt det er relevant.

Ændring 379

Ændring 379

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 8 a (nyt)

Artikel 122 — stk. 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Medlemmerne af innovationspanelet udpeges på grundlag af deres kompetencer og ekspertise for at komme med videnskabelige og sundhedsbehovsbaserede anbefalinger til fællesforetagendet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8a.
     
  Medlemmerne af innovationspanelet udpeges på grundlag af deres kompetencer og ekspertise for at komme med videnskabelige og sundhedsbehovsbaserede anbefalinger til fællesforetagendet.

Ændring 380

Ændring 380

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 — stk. 8 b (nyt)

Artikel 122 — stk. 8 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Interessentgruppen tilrettelægger regelmæssigt åbne offentlige høringer, herunder om planlagte initiativer, fremmer internationalt samarbejde, tilskynder til udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater og fremmer samarbejde og skabelse af synergier med andre EU-initiativer og globale initiativer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8b.
     
  Interessentgruppen tilrettelægger regelmæssigt åbne offentlige høringer, herunder om planlagte initiativer, fremmer internationalt samarbejde, tilskynder til udnyttelse af forsknings- og innovationsresultater og fremmer samarbejde og skabelse af synergier med andre EU-initiativer og globale initiativer.

Ændring 381

Ændring 381

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 122 a (ny)

Artikel 122 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 122a |
| | Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ |
| | Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 19, varetager det uafhængige videnskabelige rådgivende organ også følgende opgaver: |
| | a) | levere input til de videnskabelige, strategiske og teknologiske og innovative prioriteter for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og efterfølgende aktivitetsprogrammer eller et tilsvarende dokument under behørig hensyntagen til behov i tilstødende sektorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 122a

Artikel 122a

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 19, varetager det uafhængige videnskabelige rådgivende organ også følgende opgaver:

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 19, varetager det uafhængige videnskabelige rådgivende organ også følgende opgaver:

a)

a)

levere input til de videnskabelige, strategiske og teknologiske og innovative prioriteter for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og efterfølgende aktivitetsprogrammer eller et tilsvarende dokument under behørig hensyntagen til behov i tilstødende sektorer

levere input til de videnskabelige, strategiske og teknologiske og innovative prioriteter for fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed som fastlagt i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og efterfølgende aktivitetsprogrammer eller et tilsvarende dokument under behørig hensyntagen til behov i tilstødende sektorer

| b) | fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og programmer, politikker og sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi |
| --- | --- |

b)

b)

fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og programmer, politikker og sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi

fremsætte forslag til, hvordan der kan opnås konkrete synergier mellem fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed og programmer, politikker og sektorer, hvor synergier vurderes at kunne skabe merværdi

| c) | rådgive bestyrelsen om strategier, der fremmer videnskabelig ekspertise |
| --- | --- |

c)

c)

rådgive bestyrelsen om strategier, der fremmer videnskabelig ekspertise

rådgive bestyrelsen om strategier, der fremmer videnskabelig ekspertise

| d) | give input til innovationspanelet. |
| --- | --- |

d)

d)

give input til innovationspanelet.

give input til innovationspanelet.

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ består af otte uafhængige repræsentanter udpeget efter en åben udvælgelsesproces i henhold til artikel 19, stk. 4. Medlemskabet af det uafhængige videnskabelige rådgivende organ skal være kønsmæssigt afbalanceret geografisk diversificeret.

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ består af otte uafhængige repræsentanter udpeget efter en åben udvælgelsesproces i henhold til artikel 19, stk. 4. Medlemskabet af det uafhængige videnskabelige rådgivende organ skal være kønsmæssigt afbalanceret geografisk diversificeret.

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden.

Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ vedtager selv sin forretningsorden.

Ændring 382

Ændring 382

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 123 — stk. 1

Artikel 123 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på denne forordning anses et uopfyldt folkesundhedsbehov for et
  behov
  , som i øjeblikket ikke dækkes af sundhedssystemerne på grund af tilgængelighed, f.eks. hvis der ikke findes en tilfredsstillende metode til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en bestemt tilstand, eller hvis personers adgang til sundhedspleje er begrænset på grund af omkostninger, afstand til sundhedsfaciliteter eller ventetider. Menneskecentreret pleje henviser til en tilgang til pleje, der bevidst benytter personers, plejeres, familiers og samfunds perspektiv og anser dem for deltagere i og modtagere af sundhedsydelser, som er opbygget omkring deres behov og præferencer snarere end individuelle sygdomme. | 1.   Med henblik på denne forordning anses et uopfyldt folkesundhedsbehov for et
  sundhedsbehov
  , som i øjeblikket ikke dækkes af sundhedssystemerne på grund af tilgængelighed
  eller økonomisk overkommelighed
  , f.eks. hvis der ikke findes en tilfredsstillende metode til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en bestemt
  folkesundhedsmæssig udfordring, både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, eller en
  tilstand, eller hvis personers adgang til sundhedspleje er begrænset på grund af omkostninger,
  herunder egenbetalinger,
  afstand til sundhedsfaciliteter eller ventetider
  . Denne definition af udækkede folkesundhedsmæssige behov bør også tage højde for de udfordringer, der fremgår af nye rapporter fra pålidelige kilder, f.eks. europæiske agenturer og organer samt Verdenssundhedsorganisationen, med særlig vægt på de indikatorer og prioriterede lister over lægemidler, der er udarbejdet af WHO Europa
  . Menneskecentreret pleje henviser til en tilgang til pleje, der bevidst benytter personers, plejeres, familiers og samfunds perspektiv og anser dem for deltagere i og modtagere af sundhedsydelser, som er opbygget omkring deres behov og præferencer snarere end individuelle sygdomme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Med henblik på denne forordning anses et uopfyldt folkesundhedsbehov for et
  behov
  , som i øjeblikket ikke dækkes af sundhedssystemerne på grund af tilgængelighed, f.eks. hvis der ikke findes en tilfredsstillende metode til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en bestemt tilstand, eller hvis personers adgang til sundhedspleje er begrænset på grund af omkostninger, afstand til sundhedsfaciliteter eller ventetider. Menneskecentreret pleje henviser til en tilgang til pleje, der bevidst benytter personers, plejeres, familiers og samfunds perspektiv og anser dem for deltagere i og modtagere af sundhedsydelser, som er opbygget omkring deres behov og præferencer snarere end individuelle sygdomme.

1.   Med henblik på denne forordning anses et uopfyldt folkesundhedsbehov for et
  sundhedsbehov
  , som i øjeblikket ikke dækkes af sundhedssystemerne på grund af tilgængelighed
  eller økonomisk overkommelighed
  , f.eks. hvis der ikke findes en tilfredsstillende metode til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en bestemt
  folkesundhedsmæssig udfordring, både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, eller en
  tilstand, eller hvis personers adgang til sundhedspleje er begrænset på grund af omkostninger,
  herunder egenbetalinger,
  afstand til sundhedsfaciliteter eller ventetider
  . Denne definition af udækkede folkesundhedsmæssige behov bør også tage højde for de udfordringer, der fremgår af nye rapporter fra pålidelige kilder, f.eks. europæiske agenturer og organer samt Verdenssundhedsorganisationen, med særlig vægt på de indikatorer og prioriterede lister over lægemidler, der er udarbejdet af WHO Europa
  . Menneskecentreret pleje henviser til en tilgang til pleje, der bevidst benytter personers, plejeres, familiers og samfunds perspektiv og anser dem for deltagere i og modtagere af sundhedsydelser, som er opbygget omkring deres behov og præferencer snarere end individuelle sygdomme.

Ændring 383

Ændring 383

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 123 — stk. 2

Artikel 123 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, kan omfatte kliniske undersøgelser, hvor målområdet eller den tilsigtede anvendelse repræsenterer et uopfyldt folkesundhedsbehov, som
  i væsentlig grad
  påvirker eller truer Unionens befolkning. | 2.   Indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, kan omfatte kliniske undersøgelser, hvor målområdet eller den tilsigtede anvendelse repræsenterer et uopfyldt folkesundhedsbehov, som påvirker eller truer Unionens befolkning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, kan omfatte kliniske undersøgelser, hvor målområdet eller den tilsigtede anvendelse repræsenterer et uopfyldt folkesundhedsbehov, som
  i væsentlig grad
  påvirker eller truer Unionens befolkning.

2.   Indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, kan omfatte kliniske undersøgelser, hvor målområdet eller den tilsigtede anvendelse repræsenterer et uopfyldt folkesundhedsbehov, som påvirker eller truer Unionens befolkning.

Ændring 384

Ændring 384

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 123 — stk. 3

Artikel 123 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige og til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet, hvor det er relevant, yderligere udnyttelsesforpligtelser
  , der
  finder anvendelse på
  specifikke indirekte aktioner
  . | 3.   Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige
  , økonomisk overkommelige
  og til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet, hvor det er relevant,
  direkte, hvorvidt aktionen er en udpeget aktion, som disse
  yderligere udnyttelsesforpligtelser finder anvendelse på
  , og dette skal fremgå af indkaldelsen af forslag eller indkaldelsen af tilbud
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige og til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet, hvor det er relevant, yderligere udnyttelsesforpligtelser
  , der
  finder anvendelse på
  specifikke indirekte aktioner
  .

3.   Deltagere i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed, sikrer, at de produkter og tjenesteydelser, der udvikles baseret på eller delvist baseret på resultaterne af den indirekte aktion, er tilgængelige
  , økonomisk overkommelige
  og til rådighed for offentligheden på rimelige vilkår. Til dette formål angiver arbejdsprogrammet, hvor det er relevant,
  direkte, hvorvidt aktionen er en udpeget aktion, som disse
  yderligere udnyttelsesforpligtelser finder anvendelse på
  , og dette skal fremgå af indkaldelsen af forslag eller indkaldelsen af tilbud
  .

Ændring 385

Ændring 385

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 1 — litra a

Artikel 124 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | styrke Unionens åbne teknologiske autonomi inden for elektronikkomponenter og -systemer for at støtte de vertikale industriers og den brede økonomis fremtidige behov. Det overordnede mål er at bidrage til en fordobling af værdien af design og produktion af elektroniske komponenter og systemer i Europa inden 2030 i overensstemmelse med Unionens vægt inden for produkter og tjenesteydelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

styrke Unionens åbne teknologiske autonomi inden for elektronikkomponenter og -systemer for at støtte de vertikale industriers og den brede økonomis fremtidige behov. Det overordnede mål er at bidrage til en fordobling af værdien af design og produktion af elektroniske komponenter og systemer i Europa inden 2030 i overensstemmelse med Unionens vægt inden for produkter og tjenesteydelser

| a) | styrke Unionens åbne teknologiske autonomi
  og modstandskraft
  inden for elektronikkomponenter og -systemer for at støtte de vertikale industriers og den brede økonomis fremtidige behov. Det overordnede mål er at bidrage til en fordobling af værdien af design og produktion af elektroniske komponenter og systemer i Europa inden 2030 i overensstemmelse med Unionens vægt inden for produkter og tjenesteydelser |
| --- | --- |

a)

styrke Unionens åbne teknologiske autonomi
  og modstandskraft
  inden for elektronikkomponenter og -systemer for at støtte de vertikale industriers og den brede økonomis fremtidige behov. Det overordnede mål er at bidrage til en fordobling af værdien af design og produktion af elektroniske komponenter og systemer i Europa inden 2030 i overensstemmelse med Unionens vægt inden for produkter og tjenesteydelser

og modstandskraft

Ændring 386

Ændring 386

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 1 — litra c

Artikel 124 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | sikre, at komponenter og systemteknologier tackler Europas samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer. Målet er at justere indsatsen i forhold til Unionens politik for energieffektivitet
  og bidrage til at nedbringe energiforbruget med 32,5  % inden 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

sikre, at komponenter og systemteknologier tackler Europas samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer. Målet er at justere indsatsen i forhold til Unionens politik for energieffektivitet
  og bidrage til at nedbringe energiforbruget med 32,5  % inden 2030.

og bidrage til at nedbringe energiforbruget med 32,5  % inden 2030.

| c) | sikre, at komponenter og systemteknologier tackler Europas samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer
  , herunder ressourceeffektivitet
  . Målet er at justere indsatsen i forhold til Unionens politik for energieffektivitet
  , cirkularitet, herunder principperne for miljøvenligt design. |
| --- | --- |

c)

sikre, at komponenter og systemteknologier tackler Europas samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer
  , herunder ressourceeffektivitet
  . Målet er at justere indsatsen i forhold til Unionens politik for energieffektivitet
  , cirkularitet, herunder principperne for miljøvenligt design.

, herunder ressourceeffektivitet

, cirkularitet, herunder principperne for miljøvenligt design.

Ændring 387

Ændring 387

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra a

Artikel 124 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | etablere design- og produktionskapacitet i Europa for strategiske anvendelsesområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

etablere design- og produktionskapacitet i Europa for strategiske anvendelsesområder

| a) | støtte forskning og innovation for at
  etablere design- og produktionskapacitet i Europa for strategiske anvendelsesområder |
| --- | --- |

a)

støtte forskning og innovation for at
  etablere design- og produktionskapacitet i Europa for strategiske anvendelsesområder

støtte forskning og innovation for at

Ændring 388

Ændring 388

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra b

Artikel 124 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | lancere en afbalanceret portefølje af store og små projekter til støtte for hurtig overførsel af teknologier fra forskning til industrimiljø |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

lancere en afbalanceret portefølje af store og små projekter til støtte for hurtig overførsel af teknologier fra forskning til industrimiljø

| b) | lancere en afbalanceret portefølje af store og små projekter til støtte for hurtig overførsel af teknologier fra forskning til industrimiljø
  , herunder SMV'er |
| --- | --- |

b)

lancere en afbalanceret portefølje af store og små projekter til støtte for hurtig overførsel af teknologier fra forskning til industrimiljø
  , herunder SMV'er

, herunder SMV'er

Ændring 389

Ændring 389

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra c

Artikel 124 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | opbygge et dynamisk EU-dækkende økosystem baseret på digitale værdikæder med forenklet adgang for nytilkomne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

opbygge et dynamisk EU-dækkende økosystem baseret på digitale værdikæder med forenklet adgang for nytilkomne

| c) | opbygge et dynamisk EU-dækkende økosystem baseret på digitale værdikæder med forenklet adgang for nytilkomne
  , herunder nyoprettede virksomheder og SMV'er samt civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

c)

opbygge et dynamisk EU-dækkende økosystem baseret på digitale værdikæder med forenklet adgang for nytilkomne
  , herunder nyoprettede virksomheder og SMV'er samt civilsamfundsorganisationer

, herunder nyoprettede virksomheder og SMV'er samt civilsamfundsorganisationer

Ændring 390

Ændring 390

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 124 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | bidrage til at opnå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (marts 2021), navnlig målene vedrørende halvledere, IKT-specialister og digitalisering af forretningsmodeller. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

bidrage til at opnå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (marts 2021), navnlig målene vedrørende halvledere, IKT-specialister og digitalisering af forretningsmodeller.

bidrage til at opnå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (marts 2021), navnlig målene vedrørende halvledere, IKT-specialister og digitalisering af forretningsmodeller.

Ændring 391

Ændring 391

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra d

Artikel 124 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | forbedre komponentteknologier, der garanterer sikkerhed, tillid og energieffektivitet for kritiske infrastrukturer og sektorer i Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

forbedre komponentteknologier, der garanterer sikkerhed, tillid og energieffektivitet for kritiske infrastrukturer og sektorer i Europa

| d) | forbedre komponentteknologier, der garanterer sikkerhed, tillid
  , forbedret ydeevne
  og energieffektivitet for kritiske infrastrukturer og sektorer i Europa |
| --- | --- |

d)

forbedre komponentteknologier, der garanterer sikkerhed, tillid
  , forbedret ydeevne
  og energieffektivitet for kritiske infrastrukturer og sektorer i Europa

, forbedret ydeevne

Ændring 392

Ændring 392

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 124 — stk. 2 — litra f

Artikel 124 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | skabe sammenhæng mellem initiativets strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  EU's
  politikker, således at elektronikkomponenter og -teknologier bidrager effektivt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

skabe sammenhæng mellem initiativets strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  EU's
  politikker, således at elektronikkomponenter og -teknologier bidrager effektivt.

EU's

| f) | skabe sammenhæng mellem initiativets strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  Unionens
  politikker, således at elektronikkomponenter og -teknologier bidrager effektivt
  , herunder via open source-løsninger
  . |
| --- | --- |

f)

skabe sammenhæng mellem initiativets strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og
  Unionens
  politikker, således at elektronikkomponenter og -teknologier bidrager effektivt
  , herunder via open source-løsninger
  .

Unionens

, herunder via open source-løsninger

Ændring 393

Ændring 393

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 126 — stk. 1 — litra b

Artikel 126 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de private medlemmer bestående af følgende industrisammenslutninger
  og
  deres konstituerende enheder: AENEAS Association, en sammenslutning registreret efter fransk lovgivning med hjemsted i Paris, Frankrig ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), en sammenslutning registreret efter nederlandsk lovgivning med hjemsted i Eindhoven, Nederlandene EPoSS e.V. Association, en sammenslutning registreret efter tysk lovgivning med hjemsted i Berlin, Tyskland. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de private medlemmer bestående af følgende industrisammenslutninger
  og
  deres konstituerende enheder: AENEAS Association, en sammenslutning registreret efter fransk lovgivning med hjemsted i Paris, Frankrig ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), en sammenslutning registreret efter nederlandsk lovgivning med hjemsted i Eindhoven, Nederlandene EPoSS e.V. Association, en sammenslutning registreret efter tysk lovgivning med hjemsted i Berlin, Tyskland.

og

| b) | de private medlemmer bestående af følgende industrisammenslutninger
  som repræsenterer
  deres konstituerende enheder: AENEAS Association, en sammenslutning registreret efter fransk lovgivning med hjemsted i Paris, Frankrig ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), en sammenslutning registreret efter nederlandsk lovgivning med hjemsted i Eindhoven, Nederlandene EPoSS e.V. Association, en sammenslutning registreret efter tysk lovgivning med hjemsted i Berlin, Tyskland. |
| --- | --- |

b)

de private medlemmer bestående af følgende industrisammenslutninger
  som repræsenterer
  deres konstituerende enheder: AENEAS Association, en sammenslutning registreret efter fransk lovgivning med hjemsted i Paris, Frankrig ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), en sammenslutning registreret efter nederlandsk lovgivning med hjemsted i Eindhoven, Nederlandene EPoSS e.V. Association, en sammenslutning registreret efter tysk lovgivning med hjemsted i Berlin, Tyskland.

som repræsenterer

Ændring 394

Ændring 394

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 126 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 126 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | de associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

de associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7.

de associerede medlemmer, der vælges i henhold til artikel 7.

Ændring 395

Ændring 395

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 128 — stk. 1

Artikel 128 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I den periode, der er fastsat i artikel 3, yder de deltagende stater i fællesforetagendet for centrale digitale teknologier et samlet bidrag, der
  mindst svarer
  til Unionens bidrag til de driftsomkostninger, der er omhandlet i artikel 127. | 1.   I den periode, der er fastsat i artikel 3, yder de deltagende stater i fællesforetagendet for centrale digitale teknologier et samlet bidrag, der
  står i rimeligt forhold
  til Unionens bidrag til de driftsomkostninger, der er omhandlet i artikel 127. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I den periode, der er fastsat i artikel 3, yder de deltagende stater i fællesforetagendet for centrale digitale teknologier et samlet bidrag, der
  mindst svarer
  til Unionens bidrag til de driftsomkostninger, der er omhandlet i artikel 127.

1.   I den periode, der er fastsat i artikel 3, yder de deltagende stater i fællesforetagendet for centrale digitale teknologier et samlet bidrag, der
  står i rimeligt forhold
  til Unionens bidrag til de driftsomkostninger, der er omhandlet i artikel 127.

Ændring 396

Ændring 396

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 128 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 128 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, aftaler de private medlemmer indbyrdes, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles både til driftsomkostninger og administrationsomkostninger for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  I overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, aftaler de private medlemmer indbyrdes, hvordan deres kollektive bidrag skal fordeles både til driftsomkostninger og administrationsomkostninger for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier.

Ændring 397

Ændring 397

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 128 — stk. 4

Artikel 128 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   De bidrag, der er omhandlet i stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 4. De bidrag, der er omhandlet i stk. 2, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1
  , herunder bidrag på mindst 2 489 074 000 EUR som fastsat i artikel 11, stk. 1, litra a)
  . De bidrag, der er omhandlet i stk. 3, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, litra c). | 4.   De bidrag, der er omhandlet i stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 4. De bidrag, der er omhandlet i stk. 2, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1. De bidrag, der er omhandlet i stk. 3, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, litra c). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   De bidrag, der er omhandlet i stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 4. De bidrag, der er omhandlet i stk. 2, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1
  , herunder bidrag på mindst 2 489 074 000 EUR som fastsat i artikel 11, stk. 1, litra a)
  . De bidrag, der er omhandlet i stk. 3, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, litra c).

4.   De bidrag, der er omhandlet i stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 4. De bidrag, der er omhandlet i stk. 2, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1. De bidrag, der er omhandlet i stk. 3, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, litra c).

Ændring 398

Ændring 398

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 128 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 128 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Alle deltagende stater kan nedlægge veto mod alle spørgsmål om brugen af deres egne finansielle bidrag til fællesforetagendet på grundlag af strategiske prioriteter og behørigt begrundede tilfælde. Begrundelsen skal være offentligt tilgængelig for at sikre, at retten til at nedlægge veto udøves på en gennemsigtig, berettiget og forholdsmæssig måde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Alle deltagende stater kan nedlægge veto mod alle spørgsmål om brugen af deres egne finansielle bidrag til fællesforetagendet på grundlag af strategiske prioriteter og behørigt begrundede tilfælde. Begrundelsen skal være offentligt tilgængelig for at sikre, at retten til at nedlægge veto udøves på en gennemsigtig, berettiget og forholdsmæssig måde.

Ændring 399

Ændring 399

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 129

Artikel 129

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 129 | udgår |
| Bidrag fra de deltagende stater | |
| 1.
     
  Hver deltagende stat lader fællesforetagendet for centrale digitale teknologier forestå gennemførelsen af deres bidrag til deltagere i indirekte aktioner, der er etableret i den pågældende stat, gennem de tilskudsaftaler, der indgås af fællesforetagendet. De lader også fællesforetagendet for centrale digitale teknologier håndtere udbetalingen af deres bidrag til deltagerne. De anfører beløbene, der er afsat til indirekte aktioner. | |
| 2.
     
  Modtagerne af indirekte aktioner under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier indgår en enkelt tilskudsaftale med fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. De detaljerede regler i tilskudsaftalen, herunder de respektive rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder, skal følge reglerne i Horisont Europa. | |
| 3.
     
  De deltagende stater forpligter sig til at betale det fulde beløb af deres bidrag ved retligt bindende aftaler mellem de enheder, der er udpeget af hver deltagende stat til dette formål, og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. Sådanne aftaler indgås forud for vedtagelsen af arbejdsprogrammet. | |
| 4.
     
  Bestyrelsen tager behørigt hensyn til de aftaler, der er omhandlet i stk. 3, når den vedtager udgiftsoverslagene for de tilknyttede forsknings- og innovationsaktiviteter, med henblik på at sikre ligevægt i budgettet for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. | |
| 5.
     
  Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen i stk. 3 omhandlede aftaler til støtte for udgiftsoverslagene for de relaterede forsknings- og innovationsaktiviteter. | |
| 6.
     
  Andre ordninger for samarbejdet mellem de deltagende stater og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og for forpligtelserne vedrørende de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, fastlægges gennem aftaler, der indgås mellem de enheder, der er udpeget af hver deltagende stat til dette formål, og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 129

Artikel 129

udgår

udgår

Bidrag fra de deltagende stater

Bidrag fra de deltagende stater

1.
     
  Hver deltagende stat lader fællesforetagendet for centrale digitale teknologier forestå gennemførelsen af deres bidrag til deltagere i indirekte aktioner, der er etableret i den pågældende stat, gennem de tilskudsaftaler, der indgås af fællesforetagendet. De lader også fællesforetagendet for centrale digitale teknologier håndtere udbetalingen af deres bidrag til deltagerne. De anfører beløbene, der er afsat til indirekte aktioner.

2.
     
  Modtagerne af indirekte aktioner under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier indgår en enkelt tilskudsaftale med fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. De detaljerede regler i tilskudsaftalen, herunder de respektive rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder, skal følge reglerne i Horisont Europa.

3.
     
  De deltagende stater forpligter sig til at betale det fulde beløb af deres bidrag ved retligt bindende aftaler mellem de enheder, der er udpeget af hver deltagende stat til dette formål, og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. Sådanne aftaler indgås forud for vedtagelsen af arbejdsprogrammet.

4.
     
  Bestyrelsen tager behørigt hensyn til de aftaler, der er omhandlet i stk. 3, når den vedtager udgiftsoverslagene for de tilknyttede forsknings- og innovationsaktiviteter, med henblik på at sikre ligevægt i budgettet for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier.

5.
     
  Den administrerende direktør forelægger bestyrelsen i stk. 3 omhandlede aftaler til støtte for udgiftsoverslagene for de relaterede forsknings- og innovationsaktiviteter.

6.
     
  Andre ordninger for samarbejdet mellem de deltagende stater og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og for forpligtelserne vedrørende de bidrag, der er omhandlet i stk. 1, fastlægges gennem aftaler, der indgås mellem de enheder, der er udpeget af hver deltagende stat til dette formål, og fællesforetagendet for centrale digitale teknologier.

Ændring 400

Ændring 400

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 130 — stk. 2 — litra a

Artikel 130 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | private
  investeringer, der har til formål at industrialisere resultaterne af de projekter, der er gennemført under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fællesforetagendet ECSEL |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

private
  investeringer, der har til formål at industrialisere resultaterne af de projekter, der er gennemført under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fællesforetagendet ECSEL

private

| a) | investeringer, der har til formål at industrialisere resultaterne af de projekter, der er gennemført under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fællesforetagendet ECSEL |
| --- | --- |

a)

investeringer, der har til formål at industrialisere resultaterne af de projekter, der er gennemført under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fællesforetagendet ECSEL

Ændring 401

Ændring 401

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 130 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 130 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | projekter under IPCEI om mikroelektronik og dens potentielle efterfølger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

projekter under IPCEI om mikroelektronik og dens potentielle efterfølger

projekter under IPCEI om mikroelektronik og dens potentielle efterfølger

Ændring 402

Ændring 402

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 130 — stk. 2 — litra e

Artikel 130 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | aktiviteter til udvikling af økosystemet til støtte for samarbejdet mellem teknologibrugere og -leverandører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

aktiviteter til udvikling af økosystemet til støtte for samarbejdet mellem teknologibrugere og -leverandører.

| e) | aktiviteter til udvikling af økosystemet til støtte for samarbejdet mellem teknologibrugere og -leverandører
  , også med projekter i fyrtårnsinitiativer
  . |
| --- | --- |

e)

aktiviteter til udvikling af økosystemet til støtte for samarbejdet mellem teknologibrugere og -leverandører
  , også med projekter i fyrtårnsinitiativer
  .

, også med projekter i fyrtårnsinitiativer

Ændring 403

Ændring 403

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 130 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Artikel 130 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | kommunikations- og formidlingsaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

kommunikations- og formidlingsaktiviteter

kommunikations- og formidlingsaktiviteter

Ændring 404

Ændring 404

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 131 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 131 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | det videnskabelige rådgivende organ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

det videnskabelige rådgivende organ.

det videnskabelige rådgivende organ.

Ændring 405

Ændring 405

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 136 — stk. 5

Artikel 136 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Formanden kan invitere andre personer til at deltage i møderne som observatører, navnlig repræsentanter for regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for SMV-sammenslutninger og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer. | 5.   Formanden kan invitere andre personer til at deltage i møderne som observatører, navnlig repræsentanter for regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for SMV-sammenslutninger
  , civilsamfundsorganisationer
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Formanden kan invitere andre personer til at deltage i møderne som observatører, navnlig repræsentanter for regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for SMV-sammenslutninger og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer.

5.   Formanden kan invitere andre personer til at deltage i møderne som observatører, navnlig repræsentanter for regionale myndigheder i Unionen, repræsentanter for SMV-sammenslutninger
  , civilsamfundsorganisationer
  og repræsentanter for fællesforetagendets øvrige organer.

Ændring 406

Ændring 406

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 139 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 139 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Repræsentantskabet for de private medlemmer kan indbyde udvalgte medlemmer af den akademiske verden og civilsamfundsorganisationer til at deltage i møderne som observatører. De modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i drøftelserne uden stemmeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Repræsentantskabet for de private medlemmer kan indbyde udvalgte medlemmer af den akademiske verden og civilsamfundsorganisationer til at deltage i møderne som observatører. De modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i drøftelserne uden stemmeret.

Ændring 407

Ændring 407

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 140 — stk. 1 — litra a

Artikel 140 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, jf. artikel 4 og 124, under hensyntagen til input fra de offentlige myndigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, jf. artikel 4 og 124, under hensyntagen til input fra de offentlige myndigheder

| a) | udvikle input via en åben offentlig høring med henblik på at
  udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, jf. artikel 4 og 124, under hensyntagen til input fra de offentlige myndigheder
  og det rådgivende interessentforum |
| --- | --- |

a)

udvikle input via en åben offentlig høring med henblik på at
  udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden med henblik på at opfylde målsætningerne for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, jf. artikel 4 og 124, under hensyntagen til input fra de offentlige myndigheder
  og det rådgivende interessentforum

udvikle input via en åben offentlig høring med henblik på at

og det rådgivende interessentforum

Ændring 408

Ændring 408

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 140 — stk. 1 — litra c

Artikel 140 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | organisere et rådgivende interessentforum, som er åbent for alle offentlige og private interessenter med interesse i området for centrale digitale teknologier, med henblik på at informere dem om aktiviteterne og indsamle feedback om udkastet til strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for et givet år |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

organisere et rådgivende interessentforum, som er åbent for alle offentlige og private interessenter med interesse i området for centrale digitale teknologier, med henblik på at informere dem om aktiviteterne og indsamle feedback om udkastet til strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for et givet år

| c) | med forbehold af artikel 21,
  organisere et rådgivende interessentforum, som er åbent for alle offentlige og private interessenter med interesse i området for centrale digitale teknologier,
  navnlig SMV'ers sammenslutninger og repræsentanter og civilsamfundsorganisationer,
  med henblik på at informere dem om aktiviteterne og indsamle
  input og
  feedback om udkastet til strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  og arbejdsprogrammet
  for et givet år |
| --- | --- |

c)

med forbehold af artikel 21,
  organisere et rådgivende interessentforum, som er åbent for alle offentlige og private interessenter med interesse i området for centrale digitale teknologier,
  navnlig SMV'ers sammenslutninger og repræsentanter og civilsamfundsorganisationer,
  med henblik på at informere dem om aktiviteterne og indsamle
  input og
  feedback om udkastet til strategiske forsknings- og innovationsdagsorden
  og arbejdsprogrammet
  for et givet år

med forbehold af artikel 21,

navnlig SMV'ers sammenslutninger og repræsentanter og civilsamfundsorganisationer,

input og

og arbejdsprogrammet

Ændring 409

Ændring 409

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 140 a (ny)

Artikel 140 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 140a




  Videnskabeligt rådgivende organ





  1.
     
  Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 131 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.






  2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.






  3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier eller på eget initiativ.






  4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 140a

Videnskabeligt rådgivende organ

1.
     
  Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 131 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.

2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.

3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for centrale digitale teknologier eller på eget initiativ.

4.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ samarbejder med de relevante rådgivende organer, der er oprettet under Horisont Europa.

Ændring 410

Ændring 410

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 142 — stk. 1 — litra a

Artikel 142 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | styrke og integrere Unionens forsknings- og innovationskapacitet i ATM-sektoren, så den bliver mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken, samtidig med at den muliggør gnidningsløs drift af alle luftfartøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

styrke og integrere Unionens forsknings- og innovationskapacitet i ATM-sektoren, så den bliver mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken, samtidig med at den muliggør gnidningsløs drift af alle luftfartøjer

| a) | styrke og integrere Unionens forsknings- og innovationskapacitet i ATM-sektoren, så den bliver mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken, samtidig med at den muliggør gnidningsløs drift af alle luftfartøjer
  , herunder i lufthavne med forskellige ATM-forhold |
| --- | --- |

a)

styrke og integrere Unionens forsknings- og innovationskapacitet i ATM-sektoren, så den bliver mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken, samtidig med at den muliggør gnidningsløs drift af alle luftfartøjer
  , herunder i lufthavne med forskellige ATM-forhold

, herunder i lufthavne med forskellige ATM-forhold

Ændring 411

Ændring 411

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 142 — stk. 1 — litra b

Artikel 142 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | gennem innovation styrke konkurrenceevnen for
  bemandet og ubemandet
  lufttransport i Unionen og markederne for ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

gennem innovation styrke konkurrenceevnen for
  bemandet og ubemandet
  lufttransport i Unionen og markederne for ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst i Unionen

bemandet og ubemandet

| b) | gennem innovation styrke konkurrenceevnen for lufttransport i Unionen og markederne for ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst i Unionen |
| --- | --- |

b)

gennem innovation styrke konkurrenceevnen for lufttransport i Unionen og markederne for ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst i Unionen

Ændring 412

Ændring 412

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 142 — stk. 1 — litra c

Artikel 142 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikle og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikle og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden.

| c) | udvikle og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det
  sikreste og
  mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden
  ved at bidrage til reduktionen af luft- og støjforurening
  . |
| --- | --- |

c)

udvikle og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det
  sikreste og
  mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden
  ved at bidrage til reduktionen af luft- og støjforurening
  .

sikreste og

ved at bidrage til reduktionen af luft- og støjforurening

Ændring 413

Ændring 413

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 142 — stk. 2 — litra e

Artikel 142 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | koordinere prioriteringen og planlægningen af
  EU's
  indsats for at modernisere ATM-området baseret på en konsensusstyret proces blandt ATM-interessenterne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

koordinere prioriteringen og planlægningen af
  EU's
  indsats for at modernisere ATM-området baseret på en konsensusstyret proces blandt ATM-interessenterne

EU's

| e) | koordinere prioriteringen og planlægningen af
  Unionens
  indsats for at modernisere ATM-området baseret på en konsensusstyret proces blandt ATM-interessenterne
  og fokusere på mere end at forbedre effektiviteten af enkelte flyvninger, også for løbende at tilpasse den samlede kapacitet på grundlag af de teknologiske fremskridt |
| --- | --- |

e)

koordinere prioriteringen og planlægningen af
  Unionens
  indsats for at modernisere ATM-området baseret på en konsensusstyret proces blandt ATM-interessenterne
  og fokusere på mere end at forbedre effektiviteten af enkelte flyvninger, også for løbende at tilpasse den samlede kapacitet på grundlag af de teknologiske fremskridt

Unionens

og fokusere på mere end at forbedre effektiviteten af enkelte flyvninger, også for løbende at tilpasse den samlede kapacitet på grundlag af de teknologiske fremskridt

Ændring 414

Ændring 414

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 144 — stk. 1 — litra b

Artikel 144 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dens agentur, efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dens agentur, efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring

| b) | Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dens agentur, efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

b)

Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dens agentur, efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 415

Ændring 415

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 144 — stk. 1 — litra c

Artikel 144 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag III til denne forordning, efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag III til denne forordning, efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring

| c) | de stiftende medlemmer, der er opført i bilag III til denne forordning, efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring
  , som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om uden at det berører rettighederne for andre medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret |
| --- | --- |

c)

de stiftende medlemmer, der er opført i bilag III til denne forordning, efter meddelelse af deres beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet SESAR 3 ved en tilsagnserklæring
  , som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om uden at det berører rettighederne for andre medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

, som baseres på en retfærdig balance mellem den EU-finansiering, der er modtaget, og det bidrag i naturalier, der er givet tilsagn om uden at det berører rettighederne for andre medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 416

Ændring 416

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 146 — stk. 1

Artikel 146 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De private medlemmer af fællesforetagendet SESAR 3 yder eller foranlediger, at deres enheder og tilknyttede enheder yder et samlet bidrag på mindst 500 000 000 EUR, herunder op til 25 000 000 EUR til administrationsomkostninger, i den periode, der er fastsat i artikel 3. | 1.   De private medlemmer af fællesforetagendet SESAR 3 yder eller foranlediger
  kollektivt
  , at deres enheder og tilknyttede enheder yder et samlet bidrag på mindst 500 000 000 EUR, herunder op til 25 000 000 EUR til administrationsomkostninger, i den periode, der er fastsat i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De private medlemmer af fællesforetagendet SESAR 3 yder eller foranlediger, at deres enheder og tilknyttede enheder yder et samlet bidrag på mindst 500 000 000 EUR, herunder op til 25 000 000 EUR til administrationsomkostninger, i den periode, der er fastsat i artikel 3.

1.   De private medlemmer af fællesforetagendet SESAR 3 yder eller foranlediger
  kollektivt
  , at deres enheder og tilknyttede enheder yder et samlet bidrag på mindst 500 000 000 EUR, herunder op til 25 000 000 EUR til administrationsomkostninger, i den periode, der er fastsat i artikel 3.

Ændring 417

Ændring 417

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 150 — stk. 2 — litra g

Artikel 150 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | en repræsentant for de relevante videnskabelige institutioner eller det relevante videnskabelige miljø, udpeget af deres repræsentative organisation på europæisk plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

en repræsentant for de relevante videnskabelige institutioner eller det relevante videnskabelige miljø, udpeget af deres repræsentative organisation på europæisk plan

| g) | en repræsentant for de relevante videnskabelige institutioner eller det relevante videnskabelige miljø,
  herunder med specifik ekspertise på miljø- og klimaområdet,
  udpeget af deres repræsentative organisation på europæisk plan |
| --- | --- |

g)

en repræsentant for de relevante videnskabelige institutioner eller det relevante videnskabelige miljø,
  herunder med specifik ekspertise på miljø- og klimaområdet,
  udpeget af deres repræsentative organisation på europæisk plan

herunder med specifik ekspertise på miljø- og klimaområdet,

Ændring 418

Ændring 418

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 150 — stk. 2 — litra j a (nyt)

Artikel 150 — stk. 2 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | en repræsentant for relevante civilsamfundsorganisationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

en repræsentant for relevante civilsamfundsorganisationer

en repræsentant for relevante civilsamfundsorganisationer

Ændring 419

Ændring 419

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 152 — stk. 1 — indledning

Artikel 152 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet SESAR 3 følgende opgaver: | Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet SESAR 3 følgende opgaver
  efter vejledning fra bestyrelsen
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet SESAR 3 følgende opgaver:

Ud over de opgaver, der er fastsat i artikel 18, varetager den administrerende direktør for fællesforetagendet SESAR 3 følgende opgaver
  efter vejledning fra bestyrelsen
  :

efter vejledning fra bestyrelsen

Ændring 420

Ændring 420

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 153 — stk. 2

Artikel 153 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det videnskabelige udvalg må højst have 15 faste medlemmer. | 2.   Det videnskabelige udvalg må højst have 15 faste medlemmer
  , idet der sikres tilstedeværelse af eksperter på klima- og miljøområdet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det videnskabelige udvalg må højst have 15 faste medlemmer.

2.   Det videnskabelige udvalg må højst have 15 faste medlemmer
  , idet der sikres tilstedeværelse af eksperter på klima- og miljøområdet
  .

Ændring 421

Ændring 421

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra a

Artikel 159 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremme Europas teknologiske suverænitet inden for fremtidige intelligente net og tjenester ved at styrke ved at styrke de nuværende industrielle styrker og ved at udvide anvendelsesområdet fra 5G-konnektivitet til den bredere strategiske værdikæde, der omfatter cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremme Europas teknologiske suverænitet inden for fremtidige intelligente net og tjenester ved at styrke ved at styrke de nuværende industrielle styrker og ved at udvide anvendelsesområdet fra 5G-konnektivitet til den bredere strategiske værdikæde, der omfatter cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr

| a) | fremme Europas
  cybersikkerhed, modstandsdygtighed og
  teknologiske suverænitet inden for fremtidige intelligente net og tjenester ved at styrke ved at styrke de nuværende industrielle styrker og ved at udvide anvendelsesområdet fra 5G-konnektivitet til den bredere strategiske værdikæde, der omfatter cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr |
| --- | --- |

a)

fremme Europas
  cybersikkerhed, modstandsdygtighed og
  teknologiske suverænitet inden for fremtidige intelligente net og tjenester ved at styrke ved at styrke de nuværende industrielle styrker og ved at udvide anvendelsesområdet fra 5G-konnektivitet til den bredere strategiske værdikæde, der omfatter cloudbaseret levering af tjenester samt komponenter og udstyr

cybersikkerhed, modstandsdygtighed og

Ændring 422

Ændring 422

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra b

Artikel 159 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | tilpasse de strategiske køreplaner for en bredere vifte af industrielle aktører, der ikke kun omfatter telekommunikationsindustrien, men også aktører fra tingenes internet, cloudteknologi samt komponenter og udstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

tilpasse de strategiske køreplaner for en bredere vifte af industrielle aktører, der ikke kun omfatter telekommunikationsindustrien, men også aktører fra tingenes internet, cloudteknologi samt komponenter og udstyr

| b) | tilpasse de strategiske køreplaner for en bredere vifte af industrielle aktører, der ikke kun omfatter telekommunikationsindustrien, men også aktører fra tingenes internet, cloudteknologi
  , SMV'er og nystartede virksomheder inden for det samme område
  samt komponenter og udstyr |
| --- | --- |

b)

tilpasse de strategiske køreplaner for en bredere vifte af industrielle aktører, der ikke kun omfatter telekommunikationsindustrien, men også aktører fra tingenes internet, cloudteknologi
  , SMV'er og nystartede virksomheder inden for det samme område
  samt komponenter og udstyr

, SMV'er og nystartede virksomheder inden for det samme område

Ændring 423

Ændring 423

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra c

Artikel 159 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | styrke Europas teknologiske og videnskabelige ekspertise for at støtte det europæiske lederskab med hensyn til at forme og forvalte 6G-systemer inden 2030 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

styrke Europas teknologiske og videnskabelige ekspertise for at støtte det europæiske lederskab med hensyn til at forme og forvalte 6G-systemer inden 2030

| c) | styrke Europas teknologiske og videnskabelige ekspertise for at støtte det europæiske lederskab med hensyn til at forme og forvalte 6G-systemer inden 2030
  samt andre relevante nye kommunikationsteknologier |
| --- | --- |

c)

styrke Europas teknologiske og videnskabelige ekspertise for at støtte det europæiske lederskab med hensyn til at forme og forvalte 6G-systemer inden 2030
  samt andre relevante nye kommunikationsteknologier

samt andre relevante nye kommunikationsteknologier

Ændring 424

Ændring 424

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra d

Artikel 159 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | styrke udbredelsen af digitale infrastrukturer og anvendelsen af digitale
  løsninger
  på de europæiske markeder og navnlig ved at sikre en strategisk koordineringsmekanisme for CEF2 Digital samt synergier inden for CEF2 og i forhold til DEP og InvestEU som led i anvendelsesområdet for og forvaltningen af fællesforetagendet for intelligente net og tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

styrke udbredelsen af digitale infrastrukturer og anvendelsen af digitale
  løsninger
  på de europæiske markeder og navnlig ved at sikre en strategisk koordineringsmekanisme for CEF2 Digital samt synergier inden for CEF2 og i forhold til DEP og InvestEU som led i anvendelsesområdet for og forvaltningen af fællesforetagendet for intelligente net og tjenester

løsninger

| d) | styrke udbredelsen af digitale infrastrukturer og anvendelsen af digitale
  produkter og teknologier
  på de europæiske markeder og navnlig ved at sikre en strategisk koordineringsmekanisme for CEF2 Digital samt synergier inden for CEF2 og i forhold til DEP og InvestEU som led i anvendelsesområdet for og forvaltningen af fællesforetagendet for intelligente net og tjenester |
| --- | --- |

d)

styrke udbredelsen af digitale infrastrukturer og anvendelsen af digitale
  produkter og teknologier
  på de europæiske markeder og navnlig ved at sikre en strategisk koordineringsmekanisme for CEF2 Digital samt synergier inden for CEF2 og i forhold til DEP og InvestEU som led i anvendelsesområdet for og forvaltningen af fællesforetagendet for intelligente net og tjenester

produkter og teknologier

Ændring 425

Ændring 425

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra f

Artikel 159 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | fremme digital innovation inden 2030 med henblik på at opfylde europæiske markedsbehov og offentlige politiske krav, herunder de mest krævende krav til vertikale industrier samt samfundsmæssige krav på områder såsom sikkerhed, energieffektivitet og elektromagnetiske felter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

fremme digital innovation inden 2030 med henblik på at opfylde europæiske markedsbehov og offentlige politiske krav, herunder de mest krævende krav til vertikale industrier samt samfundsmæssige krav på områder såsom sikkerhed, energieffektivitet og elektromagnetiske felter

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 426

Ændring 426

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 159 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | fremme af udviklingen af de højeste standarder for 6G-innovation på en retfærdig, gennemsigtig og åben måde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

fremme af udviklingen af de højeste standarder for 6G-innovation på en retfærdig, gennemsigtig og åben måde

fremme af udviklingen af de højeste standarder for 6G-innovation på en retfærdig, gennemsigtig og åben måde

Ændring 427

Ændring 427

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra g a (nyt)

Artikel 159 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | bidrage til at nå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om det digitale kompas fra 2030, navnlig dem, der vedrører konnektivitet, cloudtjenester og IKT-specialister |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

bidrage til at nå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om det digitale kompas fra 2030, navnlig dem, der vedrører konnektivitet, cloudtjenester og IKT-specialister

bidrage til at nå de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om det digitale kompas fra 2030, navnlig dem, der vedrører konnektivitet, cloudtjenester og IKT-specialister

Ændring 428

Ændring 428

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 1 — litra g b (nyt)

Artikel 159 — stk. 1 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | bidrage til mindskelsen af den manglende forbindelse, der stadig påvirker Europas perifere områder såsom øer, fjerntliggende og tyndtbefolkede områder samt landdistrikter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

gb)

gb)

bidrage til mindskelsen af den manglende forbindelse, der stadig påvirker Europas perifere områder såsom øer, fjerntliggende og tyndtbefolkede områder samt landdistrikter.

bidrage til mindskelsen af den manglende forbindelse, der stadig påvirker Europas perifere områder såsom øer, fjerntliggende og tyndtbefolkede områder samt landdistrikter.

Ændring 429

Ændring 429

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 2 — litra a

Artikel 159 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | lette udviklingen af teknologier, der kan opfylde avancerede kommunikationskrav, samtidig med at der ydes støtte til europæisk ekspertise inden for intelligente net og tjenesteteknologier og -arkitekturer og deres udvikling hen imod 6G, herunder stærke europæiske holdninger til standarder, væsentlige patenter og fastlæggelse af centrale krav, såsom frekvensbånd, der er nødvendige for fremtidige avancerede intelligente netteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

lette udviklingen af teknologier, der kan opfylde avancerede kommunikationskrav, samtidig med at der ydes støtte til europæisk ekspertise inden for intelligente net og tjenesteteknologier og -arkitekturer og deres udvikling hen imod 6G, herunder stærke europæiske holdninger til standarder, væsentlige patenter og fastlæggelse af centrale krav, såsom frekvensbånd, der er nødvendige for fremtidige avancerede intelligente netteknologier

| a) | lette udviklingen af teknologier, der kan opfylde avancerede kommunikationskrav, samtidig med at der ydes støtte til europæisk ekspertise inden for intelligente net og tjenesteteknologier og -arkitekturer og deres udvikling hen imod 6G,
  samt nye relevante kommunikationsteknologier,
  herunder stærke europæiske holdninger til standarder, væsentlige patenter og fastlæggelse af centrale krav, såsom frekvensbånd, der er nødvendige for fremtidige avancerede intelligente netteknologier |
| --- | --- |

a)

lette udviklingen af teknologier, der kan opfylde avancerede kommunikationskrav, samtidig med at der ydes støtte til europæisk ekspertise inden for intelligente net og tjenesteteknologier og -arkitekturer og deres udvikling hen imod 6G,
  samt nye relevante kommunikationsteknologier,
  herunder stærke europæiske holdninger til standarder, væsentlige patenter og fastlæggelse af centrale krav, såsom frekvensbånd, der er nødvendige for fremtidige avancerede intelligente netteknologier

samt nye relevante kommunikationsteknologier,

Ændring 430

Ændring 430

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 2 — litra e

Artikel 159 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | styrke EU-industriens positionering i den globale værdikæde for intelligente net og tjenester ved at skabe en kritisk masse af offentlige og private aktører, navnlig ved at øge bidraget fra aktører fra aktører inden for software og tingenes internet, udnytte nationale initiativer og støtte fremkomsten af nye aktører |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

styrke EU-industriens positionering i den globale værdikæde for intelligente net og tjenester ved at skabe en kritisk masse af offentlige og private aktører, navnlig ved at øge bidraget fra aktører fra aktører inden for software og tingenes internet, udnytte nationale initiativer og støtte fremkomsten af nye aktører

| e) | styrke EU-industriens positionering
  , navnlig SMV'er,
  i den globale værdikæde for intelligente net og tjenester ved at skabe en kritisk masse af offentlige og private aktører, navnlig ved at øge bidraget fra aktører fra aktører inden for software og tingenes internet, udnytte nationale initiativer og støtte fremkomsten af nye aktører |
| --- | --- |

e)

styrke EU-industriens positionering
  , navnlig SMV'er,
  i den globale værdikæde for intelligente net og tjenester ved at skabe en kritisk masse af offentlige og private aktører, navnlig ved at øge bidraget fra aktører fra aktører inden for software og tingenes internet, udnytte nationale initiativer og støtte fremkomsten af nye aktører

, navnlig SMV'er,

Ændring 431

Ændring 431

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 159 — stk. 2 — litra f

Artikel 159 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | støtte tilpasningen til etiske og sikkerhedsmæssige krav, herunder integration af kravene i de strategiske forsknings- og innovationsdagsordener, og efter behov levere input til Unionens lovgivningsproces. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

støtte tilpasningen til etiske og sikkerhedsmæssige krav, herunder integration af kravene i de strategiske forsknings- og innovationsdagsordener, og efter behov levere input til Unionens lovgivningsproces.

| f) | støtte tilpasningen til etiske og sikkerhedsmæssige krav,
  navnlig privatlivets fred og sikkerhed gennem design,
  herunder integration af kravene i de strategiske forsknings- og innovationsdagsordener, og efter behov levere input til Unionens lovgivningsproces. |
| --- | --- |

f)

støtte tilpasningen til etiske og sikkerhedsmæssige krav,
  navnlig privatlivets fred og sikkerhed gennem design,
  herunder integration af kravene i de strategiske forsknings- og innovationsdagsordener, og efter behov levere input til Unionens lovgivningsproces.

navnlig privatlivets fred og sikkerhed gennem design,

Ændring 432

Ændring 432

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 160 — stk. 1 — litra a

Artikel 160 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bidrage til arbejdsprogrammerne for andre EU-programmer såsom CEF 2 Digital, DEP og InvestEU, der gennemfører aktiviteter inden for intelligente net og tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bidrage til arbejdsprogrammerne for andre EU-programmer såsom CEF 2 Digital, DEP og InvestEU, der gennemfører aktiviteter inden for intelligente net og tjenester

| a) | bidrage
  på anmodning
  til arbejdsprogrammerne for andre EU-programmer såsom CEF 2 Digital, DEP og InvestEU, der gennemfører aktiviteter inden for intelligente net og tjenester |
| --- | --- |

a)

bidrage
  på anmodning
  til arbejdsprogrammerne for andre EU-programmer såsom CEF 2 Digital, DEP og InvestEU, der gennemfører aktiviteter inden for intelligente net og tjenester

på anmodning

Ændring 433

Ændring 433

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 160 — stk. 1 — litra b

Artikel 160 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | koordinere
  Unionens pilot- og udbredelsesinitiativer inden for intelligente net og tjenester, f.eks. paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet under CEF2 Digital i samarbejde med Kommissionen og kompetente relevante finansieringsorganer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

koordinere
  Unionens pilot- og udbredelsesinitiativer inden for intelligente net og tjenester, f.eks. paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet under CEF2 Digital i samarbejde med Kommissionen og kompetente relevante finansieringsorganer

koordinere

| b) | lette
  Unionens pilot- og udbredelsesinitiativer inden for intelligente net og tjenester, f.eks. paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet under CEF2 Digital i samarbejde med Kommissionen og kompetente relevante finansieringsorganer |
| --- | --- |

b)

lette
  Unionens pilot- og udbredelsesinitiativer inden for intelligente net og tjenester, f.eks. paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet under CEF2 Digital i samarbejde med Kommissionen og kompetente relevante finansieringsorganer

lette

Ændring 434

Ændring 434

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 160 — stk. 1 — litra d

Artikel 160 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | udvikle og
  koordinere
  de strategiske dagsordener for udbredelse af paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet med inddragelse af interessenter. Disse dagsordener udgør programmeringsdokumenter, som dækker varigheden af CEF2 Digital ved at fastlægge en fælles vision for udviklingen af 5G-baserede økosystemer og de underliggende krav til net og tjenester, og som opstiller målsætninger og køreplaner for udbredelse samt potentielle samarbejdsmodeller. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

udvikle og
  koordinere
  de strategiske dagsordener for udbredelse af paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet med inddragelse af interessenter. Disse dagsordener udgør programmeringsdokumenter, som dækker varigheden af CEF2 Digital ved at fastlægge en fælles vision for udviklingen af 5G-baserede økosystemer og de underliggende krav til net og tjenester, og som opstiller målsætninger og køreplaner for udbredelse samt potentielle samarbejdsmodeller.

koordinere

| d) | udvikle og
  give feedback om
  de strategiske dagsordener for udbredelse af paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet med inddragelse af interessenter. Disse dagsordener udgør
  vejledende
  programmeringsdokumenter, som dækker varigheden af CEF2 Digital ved at fastlægge en fælles vision for udviklingen af 5G-baserede økosystemer og de underliggende krav til net og tjenester, og som opstiller målsætninger og køreplaner for udbredelse samt potentielle samarbejdsmodeller. |
| --- | --- |

d)

udvikle og
  give feedback om
  de strategiske dagsordener for udbredelse af paneuropæiske 5G-korridorer til opkoblet og automatiseret mobilitet med inddragelse af interessenter. Disse dagsordener udgør
  vejledende
  programmeringsdokumenter, som dækker varigheden af CEF2 Digital ved at fastlægge en fælles vision for udviklingen af 5G-baserede økosystemer og de underliggende krav til net og tjenester, og som opstiller målsætninger og køreplaner for udbredelse samt potentielle samarbejdsmodeller.

give feedback om

vejledende

Ændring 435

Ændring 435

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 161 — stk. 1 — litra b

Artikel 161 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Infrastructure Association efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for intelligente net og tjenester ved en tilsagnserklæring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Infrastructure Association efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for intelligente net og tjenester ved en tilsagnserklæring.

| b) | Infrastructure Association efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for intelligente net og tjenester ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret
  . |
| --- | --- |

b)

Infrastructure Association efter meddelelse af dens beslutning om betingelsesløst at tiltræde fællesforetagendet for intelligente net og tjenester ved en tilsagnserklæring
  , uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret
  .

, uden at det berører rettighederne for medlemmer, navnlig SMV'er, som fastsat i denne forordning og anden relevant EU-ret

Ændring 436

Ændring 436

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 164 — stk. 1 — litra a

Artikel 164 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | afledte forsknings- og udviklingsaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

afledte forsknings- og udviklingsaktiviteter

| a) | afledte forsknings- og udviklingsaktiviteter
  , herunder open source-software og teknologier |
| --- | --- |

a)

afledte forsknings- og udviklingsaktiviteter
  , herunder open source-software og teknologier

, herunder open source-software og teknologier

Ændring 437

Ændring 437

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 164 — stk. 1 — litra b

Artikel 164 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | bidrag til standardisering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

bidrag til standardisering

| b) | bidrag til standardisering
  , herunder til åbne standarder |
| --- | --- |

b)

bidrag til standardisering
  , herunder til åbne standarder

, herunder til åbne standarder

Ændring 438

Ændring 438

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 164 — stk. 1 — litra e

Artikel 164 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | bidrag til
  aktiviteter
  i 5G Infrastructure Association og enhver anden gruppe eller sammenslutning af interessenter på området for fællesforetagendet for intelligente net og tjenester, som ikke finansieres med et tilskud fra Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

bidrag til
  aktiviteter
  i 5G Infrastructure Association og enhver anden gruppe eller sammenslutning af interessenter på området for fællesforetagendet for intelligente net og tjenester, som ikke finansieres med et tilskud fra Unionen

aktiviteter

| e) | bidrag til
  forsknings-, udviklings- og udbredelsesaktiviteter
  i 5G Infrastructure Association og enhver anden gruppe eller sammenslutning af interessenter på området for fællesforetagendet for intelligente net og tjenester, som ikke finansieres med et tilskud fra Unionen |
| --- | --- |

e)

bidrag til
  forsknings-, udviklings- og udbredelsesaktiviteter
  i 5G Infrastructure Association og enhver anden gruppe eller sammenslutning af interessenter på området for fællesforetagendet for intelligente net og tjenester, som ikke finansieres med et tilskud fra Unionen

forsknings-, udviklings- og udbredelsesaktiviteter

Ændring 439

Ændring 439

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 164 — stk. 1 — litra f

Artikel 164 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | aktiviteter til udvikling af økosystemet, herunder opbygning af samarbejde med vertikale aktører |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

aktiviteter til udvikling af økosystemet, herunder opbygning af samarbejde med vertikale aktører

| f) | aktiviteter til udvikling af økosystemet, herunder opbygning af
  åbne, interoperable og kooperative kommunikationsteknologier og net og
  samarbejde med vertikale aktører |
| --- | --- |

f)

aktiviteter til udvikling af økosystemet, herunder opbygning af
  åbne, interoperable og kooperative kommunikationsteknologier og net og
  samarbejde med vertikale aktører

åbne, interoperable og kooperative kommunikationsteknologier og net og

Ændring 440

Ændring 440

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 164 — stk. 1 — litra g

Artikel 164 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | aktiviteter til global formidling af resultater med henblik på at opnå enighed om støttede teknologier som forberedelse til fremtidige standarder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

aktiviteter til global formidling af resultater med henblik på at opnå enighed om støttede teknologier som forberedelse til fremtidige standarder

| g) | aktiviteter til global formidling af resultater med henblik på at opnå enighed om støttede teknologier som forberedelse til fremtidige standarder
  , herunder gennem værdikæden |
| --- | --- |

g)

aktiviteter til global formidling af resultater med henblik på at opnå enighed om støttede teknologier som forberedelse til fremtidige standarder
  , herunder gennem værdikæden

, herunder gennem værdikæden

Ændring 441

Ændring 441

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 165 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 165 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | det videnskabelige rådgivende organ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

det videnskabelige rådgivende organ.

det videnskabelige rådgivende organ.

Ændring 442

Ændring 442

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 168 — stk. 1 — litra a

Artikel 168 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | vedtage strategiske dagsordener for udbredelse og efter behov ændre dem i CEF2 Digital-programmets varighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

vedtage strategiske dagsordener for udbredelse og efter behov ændre dem i CEF2 Digital-programmets varighed

| a) | vedtage
  fællesforetagendets
  strategiske dagsordener for udbredelse og efter behov ændre dem i CEF2 Digital-programmets varighed |
| --- | --- |

a)

vedtage
  fællesforetagendets
  strategiske dagsordener for udbredelse og efter behov ændre dem i CEF2 Digital-programmets varighed

fællesforetagendets

Ændring 443

Ændring 443

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 168 — stk. 1 — litra b

Artikel 168 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikre, at
  EU's
  lovgivning om cybersikkerhed og medlemsstaternes nuværende og fremtidige koordinerede retningslinjer tages i betragtning i alle aktiviteter under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester også følgende opgaver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikre, at
  EU's
  lovgivning om cybersikkerhed og medlemsstaternes nuværende og fremtidige koordinerede retningslinjer tages i betragtning i alle aktiviteter under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester også følgende opgaver

EU's

| b) | sikre, at
  Unionens
  lovgivning om cybersikkerhed og medlemsstaternes nuværende og fremtidige koordinerede retningslinjer
  gennemføres på behørig vis og
  tages i betragtning i alle aktiviteter under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester også følgende opgaver |
| --- | --- |

b)

sikre, at
  Unionens
  lovgivning om cybersikkerhed og medlemsstaternes nuværende og fremtidige koordinerede retningslinjer
  gennemføres på behørig vis og
  tages i betragtning i alle aktiviteter under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester også følgende opgaver

Unionens

gennemføres på behørig vis og

Ændring 444

Ændring 444

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 168 — stk. 1 — litra c

Artikel 168 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fremme synergier og komplementaritet mellem den digitale sektor, transportsektoren og energisektoren i CEF2 gennem identifikation af interventionsområder og bidrag til arbejdsprogrammerne samt synergier og komplementaritet med andre relevante EU-programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

fremme synergier og komplementaritet mellem den digitale sektor, transportsektoren og energisektoren i CEF2 gennem identifikation af interventionsområder og bidrag til arbejdsprogrammerne samt synergier og komplementaritet med andre relevante EU-programmer.

| c) | fremme synergier og komplementaritet mellem den digitale sektor, transportsektoren og energisektoren i CEF2 gennem identifikation af interventionsområder og
  mulige
  bidrag til arbejdsprogrammerne samt synergier og komplementaritet med andre relevante EU-programmer. |
| --- | --- |

c)

fremme synergier og komplementaritet mellem den digitale sektor, transportsektoren og energisektoren i CEF2 gennem identifikation af interventionsområder og
  mulige
  bidrag til arbejdsprogrammerne samt synergier og komplementaritet med andre relevante EU-programmer.

mulige

Ændring 445

Ændring 445

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 169 a (ny)

Artikel 169 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 169a




  Videnskabeligt rådgivende organ





  1.
     
  Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 165 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.






  2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.






  3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester eller på eget initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 169a

Videnskabeligt rådgivende organ

1.
     
  Fællesforetagendet for intelligente net og tjenester opretter et uafhængigt videnskabeligt rådgivende organ som omhandlet i artikel 19 og 165 med henblik på at indhente videnskabelig rådgivning fra uafhængige akademiske eksperter på højt niveau.

2.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ har højst 15 permanente medlemmer og vælger sin formand blandt sine medlemmer for en periode på to år.

3.
     
  Det uafhængige videnskabelige rådgivende organ kan yde rådgivning efter anmodning fra bestyrelsen og andre organer under fællesforetagendet for intelligente net og tjenester eller på eget initiativ.

Ændring 446

Ændring 446

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 1

Artikel 171 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendernes aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med deres finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig virkning, videnskabelig ekspertise og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revision indgår i overvågningen af europæiske partnerskaber og evalueringerne af fællesforetagenderne som led i Horisont Europa-evalueringerne. | 1.   Fællesforetagendernes aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med deres finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig virkning, videnskabelig ekspertise
  , samfundsmæssig merværdi
  og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revision indgår i overvågningen af europæiske partnerskaber og evalueringerne af fællesforetagenderne som led i Horisont Europa-evalueringerne.
  En sådan overvågning og revision må ikke øge fællesforetagendernes eller deres støttemodtageres administrative byrde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagendernes aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med deres finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig virkning, videnskabelig ekspertise og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revision indgår i overvågningen af europæiske partnerskaber og evalueringerne af fællesforetagenderne som led i Horisont Europa-evalueringerne.

1.   Fællesforetagendernes aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med deres finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig virkning, videnskabelig ekspertise
  , samfundsmæssig merværdi
  og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revision indgår i overvågningen af europæiske partnerskaber og evalueringerne af fællesforetagenderne som led i Horisont Europa-evalueringerne.
  En sådan overvågning og revision må ikke øge fællesforetagendernes eller deres støttemodtageres administrative byrde.

Ændring 447

Ændring 447

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 2 — indledning

Artikel 171 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Fællesforetagenderne bør løbende foretage overvågning af deres
  forvaltningsaktiviteter
  og periodiske revisioner af output, resultater og virkninger af de projekter, der gennemføres i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens [artikel 45] og [bilag III]. Denne overvågning skal omfatte: | 2.   Fællesforetagenderne bør løbende foretage overvågning af deres
  forvaltnings- og gennemførelsesaktiviteterne
  og periodiske revisioner af output, resultater og virkninger af de projekter, der gennemføres i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens [artikel 45] og [bilag III
  og V]
  . Denne overvågning
  offentliggøres rettidigt og på en kortfattet måde på fællesforetagendernes respektive websteder og
  skal omfatte: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Fællesforetagenderne bør løbende foretage overvågning af deres
  forvaltningsaktiviteter
  og periodiske revisioner af output, resultater og virkninger af de projekter, der gennemføres i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens [artikel 45] og [bilag III]. Denne overvågning skal omfatte:

2.   Fællesforetagenderne bør løbende foretage overvågning af deres
  forvaltnings- og gennemførelsesaktiviteterne
  og periodiske revisioner af output, resultater og virkninger af de projekter, der gennemføres i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens [artikel 45] og [bilag III
  og V]
  . Denne overvågning
  offentliggøres rettidigt og på en kortfattet måde på fællesforetagendernes respektive websteder og
  skal omfatte:

Ændring 448

Ændring 448

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 2 — litra b

Artikel 171 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | oplysninger om graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, fremskridtet med hensyn til udvidelse af antallet af deltagerlande, den geografiske sammensætning af konsortier i samarbejdsprojekter, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, foranstaltningerne til fremme af samarbejdet inden for europæisk forskning og innovation, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, den private sektors deltagelse, ligestilling mellem kønnene i finansierede aktioner, evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd, samfinansieringssatsen, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling, graden internationalt samarbejde og inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

oplysninger om graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, fremskridtet med hensyn til udvidelse af antallet af deltagerlande, den geografiske sammensætning af konsortier i samarbejdsprojekter, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, foranstaltningerne til fremme af samarbejdet inden for europæisk forskning og innovation, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, den private sektors deltagelse, ligestilling mellem kønnene i finansierede aktioner, evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd, samfinansieringssatsen, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling, graden internationalt samarbejde og inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse

| b) | oplysninger om graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, fremskridtet med hensyn til udvidelse af antallet af deltagerlande, den geografiske sammensætning af konsortier i samarbejdsprojekter, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, foranstaltningerne til fremme af samarbejdet inden for europæisk forskning og innovation, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, den private sektors deltagelse,
  integration af kønsaspektet i indholdet af finansierede aktioner samt
  ligestilling mellem kønnene i finansierede aktioner, evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd, samfinansieringssatsen, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling, graden internationalt samarbejde og inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse
  og fri adgangspraksis |
| --- | --- |

b)

oplysninger om graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, fremskridtet med hensyn til udvidelse af antallet af deltagerlande, den geografiske sammensætning af konsortier i samarbejdsprojekter, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, foranstaltningerne til fremme af samarbejdet inden for europæisk forskning og innovation, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, den private sektors deltagelse,
  integration af kønsaspektet i indholdet af finansierede aktioner samt
  ligestilling mellem kønnene i finansierede aktioner, evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd, samfinansieringssatsen, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling, graden internationalt samarbejde og inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse
  og fri adgangspraksis

integration af kønsaspektet i indholdet af finansierede aktioner samt

og fri adgangspraksis

Ændring 449

Ændring 449

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 171 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | foranstaltningerne, der skal tiltrække nytilkomne og udvide samarbejdsnet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

foranstaltningerne, der skal tiltrække nytilkomne og udvide samarbejdsnet

foranstaltningerne, der skal tiltrække nytilkomne og udvide samarbejdsnet

Ændring 450

Ændring 450

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 2 — litra d b (nyt)

Artikel 171 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | kvantitative og kvalitative løftestangseffekter, navnlig omfanget af forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag og bidrag i naturalier, både med hensyn til operationelle og supplerende aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

kvantitative og kvalitative løftestangseffekter, navnlig omfanget af forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag og bidrag i naturalier, både med hensyn til operationelle og supplerende aktiviteter.

kvantitative og kvalitative løftestangseffekter, navnlig omfanget af forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag og bidrag i naturalier, både med hensyn til operationelle og supplerende aktiviteter.

Ændring 451

Ændring 451

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 3

Artikel 171 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Evalueringer af fællesforetagendernes operationer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i de samlede foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og de tilknyttede beslutningsprocesser vedrørende Horisont Europa, dets efterfølger og andre initiativer, der er relevante for forskning og innovation, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. | 3.   Evalueringer af fællesforetagendernes operationer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i de samlede foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og de tilknyttede beslutningsprocesser vedrørende Horisont Europa, dets efterfølger og andre initiativer, der er relevante for forskning og innovation, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen.
  Sådanne evalueringer må ikke påføre fællesforetagenderne eller deres støttemodtagere ekstra administrative byrder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Evalueringer af fællesforetagendernes operationer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i de samlede foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og de tilknyttede beslutningsprocesser vedrørende Horisont Europa, dets efterfølger og andre initiativer, der er relevante for forskning og innovation, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen.

3.   Evalueringer af fællesforetagendernes operationer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i de samlede foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og de tilknyttede beslutningsprocesser vedrørende Horisont Europa, dets efterfølger og andre initiativer, der er relevante for forskning og innovation, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen.
  Sådanne evalueringer må ikke påføre fællesforetagenderne eller deres støttemodtagere ekstra administrative byrder.

Ændring 452

Ændring 452

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 4

Artikel 171 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen gennemfører en foreløbig og en endelig evaluering af hvert fællesforetagende, som indgår i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. Evalueringerne undersøger, hvordan hvert fællesforetagende opfylder dets mission og målsætninger, omfatter alle fællesforetagendets aktiviteter og evaluerer det berørte fællesforetagendes europæiske merværdi, effektivitet, virkning, herunder dets åbenhed og gennemsigtighed, relevansen af de aktiviteter, der forfølges, og deres sammenhæng med relevante regionale og nationale politikker samt EU-politikker, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa, f.eks. missioner, klynger eller tematiske eller specifikke programmer. Evalueringerne tager hensyn til interessenternes synspunkter på både europæisk og nationalt plan og omfatter
  , hvor det er relevant,
  også en vurdering af de langsigtede videnskabelige, økonomiske og teknologiske virkninger af de initiativer, der er omhandlet i artikel 174, stk. 3-9. Evalueringerne omfatter, hvor det er relevant, også en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for eventuelle fremtidige aktioner samt relevansen af og sammenhængen i en eventuel fornyelse af hvert fællesforetagende af hvert fællesforetagende i betragtning af de overordnede politiske prioriteter og omfanget af forsknings- og innovationsstøtte, herunder dets positionering i forhold til andre initiativer, der støttes under rammeprogrammet, navnlig europæiske partnerskaber eller missioner. Evalueringerne tager også behørigt hensyn til den udfasningsplan, der vedtages af bestyrelsen i henhold til artikel 16, stk. 2, litra y). | 4.   Kommissionen gennemfører
  og offentliggør
  en foreløbig og en endelig evaluering af hvert fællesforetagende, som indgår i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. Evalueringerne undersøger, hvordan hvert fællesforetagende opfylder dets mission og målsætninger, omfatter alle fællesforetagendets aktiviteter og evaluerer det berørte fællesforetagendes europæiske merværdi, effektivitet, virkning, herunder dets åbenhed og gennemsigtighed, relevansen af de aktiviteter
  med hensyn til Unionens overordnede politikker og mål samt deres bidrag til samfundsmæssige behov og fordele
  , der forfølges, og deres sammenhæng med relevante regionale og nationale politikker samt EU-politikker, herunder synergier med
  andre partnerskaber og
  andre dele af Horisont Europa, f.eks. missioner, klynger eller tematiske eller specifikke programmer. Evalueringerne tager hensyn til interessenternes synspunkter på både europæisk og nationalt plan og omfatter også en vurdering af de langsigtede videnskabelige, økonomiske og teknologiske virkninger af de initiativer, der er omhandlet i artikel 174, stk. 3-9
  og bilag V i Horisont Europa-forordningen
  . Evalueringerne omfatter, hvor det er relevant, også en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for eventuelle fremtidige aktioner samt relevansen af og sammenhængen i en eventuel fornyelse af hvert fællesforetagende af hvert fællesforetagende i betragtning af de overordnede politiske prioriteter og omfanget af forsknings- og innovationsstøtte, herunder dets positionering i forhold til andre initiativer, der støttes under rammeprogrammet, navnlig europæiske partnerskaber eller missioner. Evalueringerne tager også behørigt hensyn til den udfasningsplan, der vedtages af bestyrelsen i henhold til artikel 16, stk. 2, litra y). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen gennemfører en foreløbig og en endelig evaluering af hvert fællesforetagende, som indgår i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. Evalueringerne undersøger, hvordan hvert fællesforetagende opfylder dets mission og målsætninger, omfatter alle fællesforetagendets aktiviteter og evaluerer det berørte fællesforetagendes europæiske merværdi, effektivitet, virkning, herunder dets åbenhed og gennemsigtighed, relevansen af de aktiviteter, der forfølges, og deres sammenhæng med relevante regionale og nationale politikker samt EU-politikker, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa, f.eks. missioner, klynger eller tematiske eller specifikke programmer. Evalueringerne tager hensyn til interessenternes synspunkter på både europæisk og nationalt plan og omfatter
  , hvor det er relevant,
  også en vurdering af de langsigtede videnskabelige, økonomiske og teknologiske virkninger af de initiativer, der er omhandlet i artikel 174, stk. 3-9. Evalueringerne omfatter, hvor det er relevant, også en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for eventuelle fremtidige aktioner samt relevansen af og sammenhængen i en eventuel fornyelse af hvert fællesforetagende af hvert fællesforetagende i betragtning af de overordnede politiske prioriteter og omfanget af forsknings- og innovationsstøtte, herunder dets positionering i forhold til andre initiativer, der støttes under rammeprogrammet, navnlig europæiske partnerskaber eller missioner. Evalueringerne tager også behørigt hensyn til den udfasningsplan, der vedtages af bestyrelsen i henhold til artikel 16, stk. 2, litra y).

4.   Kommissionen gennemfører
  og offentliggør
  en foreløbig og en endelig evaluering af hvert fællesforetagende, som indgår i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. Evalueringerne undersøger, hvordan hvert fællesforetagende opfylder dets mission og målsætninger, omfatter alle fællesforetagendets aktiviteter og evaluerer det berørte fællesforetagendes europæiske merværdi, effektivitet, virkning, herunder dets åbenhed og gennemsigtighed, relevansen af de aktiviteter
  med hensyn til Unionens overordnede politikker og mål samt deres bidrag til samfundsmæssige behov og fordele
  , der forfølges, og deres sammenhæng med relevante regionale og nationale politikker samt EU-politikker, herunder synergier med
  andre partnerskaber og
  andre dele af Horisont Europa, f.eks. missioner, klynger eller tematiske eller specifikke programmer. Evalueringerne tager hensyn til interessenternes synspunkter på både europæisk og nationalt plan og omfatter også en vurdering af de langsigtede videnskabelige, økonomiske og teknologiske virkninger af de initiativer, der er omhandlet i artikel 174, stk. 3-9
  og bilag V i Horisont Europa-forordningen
  . Evalueringerne omfatter, hvor det er relevant, også en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for eventuelle fremtidige aktioner samt relevansen af og sammenhængen i en eventuel fornyelse af hvert fællesforetagende af hvert fællesforetagende i betragtning af de overordnede politiske prioriteter og omfanget af forsknings- og innovationsstøtte, herunder dets positionering i forhold til andre initiativer, der støttes under rammeprogrammet, navnlig europæiske partnerskaber eller missioner. Evalueringerne tager også behørigt hensyn til den udfasningsplan, der vedtages af bestyrelsen i henhold til artikel 16, stk. 2, litra y).

Ændring 453

Ændring 453

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 6

Artikel 171 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen kan foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig
  proces
  , med henblik på at undersøge de fremskridt, et fællesforetagende har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for det pågældende fællesforetagende. | 6.   Kommissionen kan foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en
  åben og
  gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser
  , med henblik på at undersøge de fremskridt, et fællesforetagende har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for det pågældende fællesforetagende
  og gør sig de størst mulige bestræbelser for at mindske deres administrative byrde og for at sikre, at evalueringsprocessen er enkel og fuldstændig gennemsigtig. En eventuel evaluering på dette område baseres på en solid vurdering af politiske alternativer fra et styringsperspektiv, herunder ikke mindst muligheden for at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger til at sikre, at offentlige interesser respekteres behørigt i alle aktiviteter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen kan foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig
  proces
  , med henblik på at undersøge de fremskridt, et fællesforetagende har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for det pågældende fællesforetagende.

6.   Kommissionen kan foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en
  åben og
  gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser
  , med henblik på at undersøge de fremskridt, et fællesforetagende har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for det pågældende fællesforetagende
  og gør sig de størst mulige bestræbelser for at mindske deres administrative byrde og for at sikre, at evalueringsprocessen er enkel og fuldstændig gennemsigtig. En eventuel evaluering på dette område baseres på en solid vurdering af politiske alternativer fra et styringsperspektiv, herunder ikke mindst muligheden for at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger til at sikre, at offentlige interesser respekteres behørigt i alle aktiviteter
  .

Ændring 454

Ændring 454

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 171 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Indberetning sker i overensstemmelse med de almindelige indberetningskrav i Horisont Europa. Udviklingen af rapporteringssystemerne i forbindelse med den strategiske koordineringsproces skal også inddrage medlemsstaternes og partnerskabets repræsentanter med henblik på at sikre synkronisering og koordinering af rapporterings- og overvågningsindsatsen, herunder fordelingen af dataindsamlings- og rapporteringsopgaver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Indberetning sker i overensstemmelse med de almindelige indberetningskrav i Horisont Europa. Udviklingen af rapporteringssystemerne i forbindelse med den strategiske koordineringsproces skal også inddrage medlemsstaternes og partnerskabets repræsentanter med henblik på at sikre synkronisering og koordinering af rapporterings- og overvågningsindsatsen, herunder fordelingen af dataindsamlings- og rapporteringsopgaver.

Ændring 455

Ændring 455

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 — stk. 9

Artikel 171 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Kommissionen fremlægger resultaterne af evalueringerne af fællesforetagenderne, som omfatter konklusionerne af evalueringen, og Kommissionens bemærkninger, for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget som led i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. | 9.   Kommissionen
  offentliggør og
  fremlægger resultaterne af evalueringerne af fællesforetagenderne, som omfatter konklusionerne af evalueringen, og Kommissionens bemærkninger, for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget som led i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Kommissionen fremlægger resultaterne af evalueringerne af fællesforetagenderne, som omfatter konklusionerne af evalueringen, og Kommissionens bemærkninger, for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget som led i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen.

9.   Kommissionen
  offentliggør og
  fremlægger resultaterne af evalueringerne af fællesforetagenderne, som omfatter konklusionerne af evalueringen, og Kommissionens bemærkninger, for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget som led i evalueringerne af Horisont Europa, jf. [artikel 47] i Horisont Europa-forordningen.

Ændring 456

Ændring 456

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 171 a (ny)

Artikel 171 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 171a




  Ansvar over for de europæiske borgere




  Uden at det berører de offentliggørelseskrav, der er fastsat i denne forordning, gøres oplysninger indeholdt i fællesforetagendernes konsoliderede årlige aktivitetsrapport samt i rapporteringen i overensstemmelse med artikel 171 tilgængelige for offentligheden online via brugervenlige værktøjer, herunder infografik og udgiftssporingssystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 171a

Ansvar over for de europæiske borgere

Uden at det berører de offentliggørelseskrav, der er fastsat i denne forordning, gøres oplysninger indeholdt i fællesforetagendernes konsoliderede årlige aktivitetsrapport samt i rapporteringen i overensstemmelse med artikel 171 tilgængelige for offentligheden online via brugervenlige værktøjer, herunder infografik og udgiftssporingssystemer.

---

(10)  EUT [...].

10

(10)  EUT [...].

10

(1a)  

  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

1a

EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

11

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

11

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(1b)  
  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

1b

Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

2

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=DA.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_da.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_da.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=DA.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_da.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

(1a)  
  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0241.

1a

Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika, Bruxelles, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika, Bruxelles, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Europas digitale fremtid i støbeskeen (COM(2020)0067).

30

(30)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Europas digitale fremtid i støbeskeen (COM(2020)0067).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1).

31

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1).

31

(32)  Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (EUT L 64 af 2.3.2007, s. 1).

32

(33)  Rådets afgørelse 2009/320/EF om godkendelse af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen under ATM-forskningsprojektet i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (EUT L 95 af 9.4.2009, s. 41).

33

(32)  Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (EUT L 64 af 2.3.2007, s. 1).

32

(33)  Rådets afgørelse 2009/320/EF om godkendelse af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen under ATM-forskningsprojektet i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (EUT L 95 af 9.4.2009, s. 41).

33

(47)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af (COM(2019)0640).

47

(47)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af (COM(2019)0640).

47

(48)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur.

48

(48)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur.

48

(51)  COM/2020
  /562 final
  .

51

/562 final

(52)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af (COM(2019)
  640 final
  ).

52

640 final

(51)  COM(2020
  )0562
  .

51

)0562

(52)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af (COM(2019)
  0640
  ).

52

0640

(53)  COM(2020)
  301 final
  : En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa.

53

301 final

(53)  COM(2020)
  0301
  : En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa.

53

0301

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---